66 J . QVIGSTAD. [1910 



og under tiden ind i husedt, og der var ingen anden som saag dem, 

 eller hørte at de talte, og under tiden slåp folckene hannem icke 

 ud, thi de holt vagt paa hannem, men saa tidt han slåp ud, saa 

 drog de af med hannem til skougen, og hand siuntis at de hafde 

 Normands klæder paa og en deel og saa hafde Ry/?e klæder paa 

 og støffler, Een tid lang der effter saa kom og saa Noide-gadzerne 

 til hannem, og bød sig til, at hand skulle tåge dem i tienisten de 

 vild lære hannem Noide-konsten, thi de ere hans arff og Eiedom 

 og hannem arffveligen til falden, fordi at de har til forn tient hans 

 forfædre, fader, og slegt, som er af døde, og der for bør hand nu 

 at anname dem, thi arven falder nu hannem til, saa vild de nu 

 giøre hannem til en yperlige Noid; saa hand kand baade hielpe 

 sig seif og andre og fortiene meget der med, men hand vildet icke, 

 saa kom de siden til hannem og førde meget guid og sølf og 

 Krygds penge med sig og bød hannem, at hand skulde tiene dem, 

 saa skulde hand blive rig, thi hand var fattig til forn, men hand 

 vildet icke, saa begynte de at true hannem og sagde at de skulle 

 pinne og plage hannem tildøde, om hand vild icke anname sin 

 forfædris arff, og den konst som de har hafft, nogen tid der effter 

 tog de hanem med sig, folckene, og førde hannem til Vadsøen til 

 Prousten Hl ludvig Christian Paus, og der hand kom til Prousten, 

 da sagde hand, at hand er siug og bad Prousten at hand vilde 

 være saa god og bede for hannem. Prousten spurde hvad skade 

 hannem og hvorledis er hans siugdom, hand sagde, og de andre 

 lige saa, at det er Een underlig siugdom, thi hand er lige som 

 hand var gael og vild altid løbe til skougs, og haver ondt i sit 

 hovet. Prousten spurde hvorfor hand vild løbe til skougs og hvad 

 hand seer, effterdj, at hand vild løbe til skougs, hand sagde at 

 hand seer folck og vilde saa icke sige sige meere der om, thi de 

 vild saa gierne skiulle di/9e sine Dievele finnerne at ingen skal faa 

 dem at vide, saa bad Prousten for hannem, og giorde ved ham, 

 hvad han kunde og som hand seif viste, og saa blef hand god 

 siden og fri for di/3e Dievele denne gang, og dette skulde være af 

 det aller værdste slag af Noide-gadzerne som de kalder Perchel- 

 gadze, det er Dievelens gadzer, der ere mange slag af Noide- 

 gadzerne, 1: gode slag, 2: de medelmaadige, og det onde slag, 



