No. 4] KILDESKRIFTER TIL DEN LAPPISKE MYTHOLOGI. 81 



siden kommen hid ned til siøen for armod skyld, men nu giør de 

 svendske det icke rneere, thi de saag, at det var kun Et for raad x ), 

 som det og er, thi mange af dem siden er Jaget af deris Embeder 

 for deris afald skyld, og nogle siden har givet sig iblant de vilde 

 finner og lever lige som de, lige som Skulle Niels kaldet i Thrund- 

 hiem ogsaa giorde, for Een Rom tid siden, der hand hafde værit 

 i Thrundhiems skole, indtil at hand skulle Rei/?e ned, og blive 

 student, da drog hand hen op til flelds igien til sine slegt og i 

 blant de vilde finner og blef der og levede lige som de andre vilde 

 finner og kom aldrig meere til båge igien, hvilcken ieg ogsaa har 

 seet siden i Thrundhiems lænd men hand var da Een gamel mand, 

 den tid ieg saag hannem, men før End den Her ole sciermo kom 

 i Ennedack til at blive Præst, da reiste altid de svendske og qvenske 

 Præster der, hvert aar, hvilken som holt dem til gudfrygtighed og 

 straffet paa deris troldom og afguderie, Da begynte de at lære sig 

 i bog, saa at snart hver mand kunde i bog den tid, men siden 

 som den Hr ole sciermo kom der blef det altsammen for kast, saa 

 at de som til forn kunde vel læ/?e i bog, kand nu icke en bog 

 staff, og icke heller har de een bog meere i sit huus, men i den 

 sted har de nu Een, to, tre Runne bommer, og ere blefne store 

 Noider og troldmestere, saa deris ligge neppe kand findis, som 

 Ole Pedersøn i Ajvard, og ånders anderssøn i Hvallesund og mange 

 flere har fortald mig som har værit der siden, og er der føedt og 

 kommen der i fra med det første, saa at ånders anderssøn 1713 

 og ole Peders/føn 1710 med forundring saag der paa og Erfoer 

 den tid, at de vare Reiste didt at hente noget i fra deris fæderne 

 land, som de seif fortalde mig med græmel/3e siden, der seer mand 

 hvad frugt de giøre finne børnene og saadanne naar de komme 

 til slige Embeder, og lære stand, som mange stedz er gaaen siden 

 i Lappemarcken, siden som finnebørnene komme til lære stand og 

 Embeder, som ieg og mange ved nock af at sige, for hvis aarsage 

 skyld at de svendske nu icke meere sætte finne børn til lære Em- 

 beder, men de kand vel bruge dem til anden forrettninger, hvorfor 

 det er det aller Raadeligste, at finnebørn maa icke komme til lære 

 Embeder saa lenge som verden staar, mand maa saa godt sædte 



1 ) daarligt raad eller anslag (I. Aasen). 



