No. 5] STRØMMENS VIRKNING. 7 



sjøens overflate. Hermed er godtgjort, at ogsaa utenfor Trond- 

 hjemsf jorden kan S. fusiformis forekomme i stor mengde. Men 

 hertil kræves sandsynligvis usedvanlige veirforhold. Arten er neppe 

 nogen aarlig besøker i farvandet mellem skjergaardens øer i Trond- 

 hjemsfjorden. Paa den anden side er den ganske sikkert aarviss 

 i Nordhavet, end skjønt den egentlig tilhører Atlanterhavet. Sammen 

 med andre oceaniske Atlanterhavsformer føres den midtsommers 

 gjennem Færø— Shetlandkanalen og drives efterhaanden videre av 

 Nordhavsstrømmen (Golfstrømmen) 1 ). Det er utvilsomt mere sjel- 

 den, at planktonformer fra Golfstrømmen driver iland paa vor 

 kyst, derimot er det ingen sjeldenhet, at endemiske arter kan ses 

 paa det tørre. Saaledes kan man under høststormene flnde masser 

 av meduser ilanddrevne, og paa et sted i Trondhjemsf jorden, nem- 

 lig ved Værdalsøren, er det ikke noget ualmindelig fænomen efter 

 paalandsveir at tinde store mengder av en krebs, Meganyctiphanes 

 norvegica, M. SÅRS, i fjæren. Den er et utmerket agn for hysen. 

 Dr. Salvatore Lo BlANCO 2 ) har fundet den samme art av sci- 

 roccoen ilanddreven ved Messina og har iakttat tusener av eksem- 

 plarer svømme i overflaten i nærheten av Capri, hvor fiskerne 

 benytter dem til agn for sparider, serlig for Oblata melanura. 



Lo BlANCO oplyser, at fiskerne paa Capri betrakter den pludse- 

 lige mengdeoptræden av denne art som et varsel om storm og 

 uveir. Idetheletat er det ikke urimelig, at forekomsten av ekte 

 havformer i skjergaard og f jorde er en virkning av paalandsstrøm, 

 foraarsaget av langvaring paalandsvind. Sommeren og høsten 1909 

 var meget regnfuld med urolig veir. Det tør være en sammen- 

 hæng mellem dette og den omstændighet, at i oktober 1909 fiskedes 

 et eksemplar i Skjørnf jorden av Sparus centrodontus, de la Roche, 

 likesom museet i november samme høst fra Hitteren fik et eksem- 

 plar av Scombresox saurus, Walb. Om den sidstnævte (makrel- 

 gjedden) sier COLLETT 3 ), at de fleste individer har man faat i 



!) Se dr. DAMAS i JOHAN HJORT, Report on Norw. Fishery and Marine In- 



vestigations. Vol. II, nr. 1, s. 106. 

 2 ) Pelagische Tiefseefischerei der „Maja" in der Umgebung von Capri, s. 36, 



37. Jena, 1904. 

 ? ) Meddelelsen om Norges fiske i aarene 1884 — 1901, II, s. 17 i. Kr. a Vid 



Selsk. Forh. 1903, nr. 9. 



