RYGH. 



[1910 



om halsen. Rembeslaget kan efter den plads, hvor det laa, ikke 

 have hørt til et belte, men har maaske været fæstet paa en 

 skulderrem. — Desuden fandtes i røsen et mindre stykke af en 

 kjedel af grøt st en og et stk. af en kløvet hein, liggende for 

 sig selv temmelig nær den søndre kant og o v e n p a a det nederste 

 stenlag. De hører derfor neppe med til gravstedet. Til dette 

 hører derimod vistnok en celt af jern (jfr. R. 401), som først 

 fandtes ved en ny gjennemsøgning af det fra det nordre parti op- 



kastede grus. Dens oprindelige plads kan 

 derfor desværre ikke sikkert bestemmes; 

 men den har ialfald ligget i det nordlige 

 parti af gravstedet, maaske lidt høiere end 

 de øvrige sager. Graven er neppe fra en 

 yngre tid end omtr. 900 e. Chr. 



6. En eiendommelig formet aflang røs 

 med en buet og en ret side, næsten 

 halvmaaneformet. Omtr. 6 m. lang, paa 

 midten knap 3 m. bred, knap 1 m. dyb 

 paa det dybeste. Oventil omtrent ublandet 

 sten, derunder en blanding af mindre stene 

 og grus. Nærmest over grunden, som 

 bestod af lermo, var der endelig et lag 

 fjæresand, som maa være hidført. Ste- 

 nene kunde sees ikke at være skjødesløst 

 sammenkastede, men sammenlagt med nogen orden. Det er sik- 

 kert, at det ikke var nogen rydningsrøs; men nogen levning af 

 en gravlægning fandtes ikke. 



7. Øverst i gruppen og midt paa høideryggen har der været 

 en ualmindelig stor røs, som nu er omtrent udkastet. Der skal 

 gjentagne gange være gravet i den, senest for en 20 aar siden. 

 Noget fund vidste man dog ikke at der her var gjort. Da ar- 

 beidet med at undersøge den til bunden vilde være blevet bety- 

 deligt, og udsigten til at faa klarhed over dens oprindelige struktur 

 ikke var stor, blev den forbigaaet, og i det sted en mindre ud- 

 gravet, som laa tæt ind til den paa den østre side. Dens kanter 

 var noget usikre; dens antagelige tvermaal var 7X5 m., dybden 



Fig. 2. Vi 



