Tænder. 



Undersøker vi i literaturen, om elgen har hjømetænder eller ikke, 

 faar vi motstridende svar. I Bronns „ Klassen und Ordnungen" *) 

 siges det, at elgen mangler hjømetænder. SUNDSTROM 2 ) opgir, at 

 den har hjømetænder i underkjæven og opfører tandformelen: 

 | i, I c, | p, | m. Dette stemmer med den tydning, vi Ander i 

 BOAS lærebok 3 ), n Hjørnetanden i Underkæben ligner sædvanlig 

 (undtagen hos Kamelerne) en Fortand, saaledes at der tilsyneladende 

 er 8 Fortænder i Underkæben". Boas staar altsaa i absolut mot- 

 sætning til Giebel (i Bronns „ Klassen und Ordnungen" p. 138) 

 som følgende citater klart viser: (om hjorteslegten idetheletat) 

 „Untere Eckzåhne fehlen stets", . . . (senere specielt) „Das Elen 

 hat relativ schmale, vom 1. bis 4. nur wenig an Breite abnehmende 

 Schneidezåhne". GlEBELS opfatning er imidlertid forlatt av de fleste, 

 og vi finder da ogsaa i Hertwigs lærebok 4 ) samme anskuelse 



hævdet som hos Boas: „ wåhrend im Unterkiefer die 



Schneidezåhne sehr kraftig sind und die Eckzåhne die Form und 

 Stellung von Scbneidezåhnen angenommen haben". Den herskende 

 mening er, at elgen har beholdt hjørnetændeme i underkjæven, 

 mens overkjævens hjørne- og fortænder helt er forsvundet. Om 

 dette sidste er alle enige. 



Paa grund av, hvad her er sagt, falder det meget vanskelig 

 at tyde, hvad slags tand det er, som optræder som en tvitand paa 



i) BRONN, Klassen und Ordnungen^, Bd. 1 Mammalia (1874) p. 138. 



2) SUNDSTROM, Fauna ofver Sveriges Ryggradsdjur (1877) p. 35. 



3 ) BOAS, Lærebog i Zoologien (1905) p. 606. 



4) HERTW1G, Lehrbuch der Zoologie (1900) p. 592. 



