No 9] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET. 45 



Jeg har netop liggende foran mig de fire førstnævnte arter fra 

 forskjellige norske og grønlandske forekomster og de viser sig ind- 

 byrdes temmelig sterkt varierende saavel i størrelse, form som skulptur, 

 og overgangene mellem dem er tildels temmelig udvisket. Knd- 

 skjønt man muligens kunde karakterisere scalaris som den større 

 og noget slankere, nobilis som den mere robuste samt rugulata 

 og exarata som midlere typer, den førstnævnte som mere faatal- 

 lig eller longitudinalribber og den sidstnævnte som finere og mere 

 flertallig longitudinal foldet, saa er dette neppe distinktioner som 

 bestandig kan opretholdes. At der saa viser sig forskjellige eien- 

 dommeligheder i den finere skulptur, som vistnok berettigere til at 

 skille dem som særskilte varieteter, saa er dette desværre kjende- 

 mærker som geologisk talt meget ofte er ubrugbare paa grund af 

 den hyppig defekte tilstand, hvori de findes opbevaret. Dette viser 

 sig da ogsaa ved de to eksemplarer af B. turricula Mont., som 

 jeg ligeledes har for mig, det ene fra Kyles of Bute (Skotland) 1 ) 

 og det andet fra Caribou Island (Labrador) 2 ); denne art udgjør 

 saaledes vistnok ogsaa en meget nærstaaende om end distinkt for- 

 skjellig formtype. 



Efter hvad her er omtalt, vil det heller ikke forundre at finde 

 de forskjellige forskeres opfatning af disse arter høist forskjellig. 

 Og for at faa et lidet indbilk heri skal vi begynde med en udta- 

 lelse af Posselt: „i sit MS. til" Index Moll. Groenlandiae", som 

 endnu opbevares paa Københavns zoologiske museum, benytter 

 Møller navnet: Def randa angulata, Donovan for den gastropod, 

 han senere benævnede Defrancia nobilis. Samme betegnelse fin- 

 des med Møllers haand paa etiketten til de individer, Troschel 

 undersøgte for radula til sit store arbeide: Das Gebiss der 

 Schnecken. Dette utydelig skrevne navn har Troschel læst 

 som Defr. rugulata. Jeg anfører kun dette, fordi forskjel- 

 lige forfattere have udtalt deres ubekendtskab med oprindelsen 

 til dette navn, der siden Troschels tid er bleven anvendt om en 

 kortere og mindre, arktisk „art", som Møller ikke havde holdt 

 ude fra B. nobilis, og som sikkert heller ikke er andet end en 



!) Christiania Vid.-Selsk. Forh. 1867, pag. 54. 

 2 ) Christiania Vid.-Selsk. Forh. 1867, pag. 57. 



