No. 10] OLDSAGSAMLINGENS TILVÆKST I 1910. 75 



de jæderske. At de folk, som har boet her, har været musling- 

 ædere, kan man ikke tvile om. Og naar der da ikke er fundet 

 rester af endog de mest modstandsdygtige muslingskal, maa dette 

 som paa Jæderen forklares af, at de liggende i eller tæt under 

 overfladen ikke har kunnet holde sig i det fugtige havklima. 

 Sandsynligvis har der heller ikke oprindelig nogensteds været 

 egentlige dynger af ben, skjæl og flint, hvor øvre lag kunde be- 

 skytte underliggende. Flinternes stilling tyder heller ikke paa, at 

 der har været saadanne dynger. 



Af kogesteder er der et sikkert i pladsen A X (Golma), som 

 ikke endnu er nærmere undersøgt. I A I har der utvilsomt været 

 et stensat kogested (grue), som imidlertid iforveien var forstyrret 

 ved dyrkningsarbeider. Forøvrigt er der kun paa nogle pladse 

 fundet mere eller mindre af kul og kulrester. 



Det maa imidlertid med hensyn til de spor, som pladsene kan 

 indeholde af stenaldersfolkets liv her, erindres, at undersøgelserne 

 hidtil kun har havt en foreløbig karakter. 



Disse betydningsfulde fund stiller flere nye opgaver for forsk- 

 ningen og vil indbyde til drøftelse i forskjellige retninger. Enhver 

 fagkyndig vil imidlertid forståa, at jeg finder det ubetimeligt endnu 

 at indlade mig paa nogen saadan efter kun i nogle faa maaneder, 

 ved siden af meget andet arbeide, at have beskjeftiget mig med 

 dette materiale, og at jeg har indskrænket mig til en oversigtlig 

 karakteristik af fundene. Paa et enkelt spørgsmaal vil jeg dog til 

 slutning gaa noget nærmere ind. 



Disse fund giver et sterkt indtryk af, at et rigeligt forraad af 

 flint har staaet til det folks raadighed, som har efterladt sig disse 

 levninger. Ikke alene er det en meget stor masse flinter, som 

 hidtil er indsamlet (med stort og smaat omtr. 8000 stykker) ; men 

 for de fleste pladses vedkommende er der al sandsynlighed for, at 

 de langtfra er udtømte, men har en meget større udstrækning. 

 Ligesom ved tidligere kjendte pladse fra yngre tid, f. eks. den rige 

 paa Draget i Bolsø, reiser sig da her naturlig det spørgsmaal, 

 hvorfra raamaterialet til det arbeide, som er foregaaet paa flint- 

 pladsene, er hentet. Geologerne lærer jo, at flint ikke forekommer 

 i naturligt leie i Norge. For det sydøstlige Norges vedkommende 



