12 A. NUM.MEDAL. [1910 



Som pilespidser har jeg op ført 7 stykker, hvorav 2 tver- 

 eggede; de sidste er dog meget usikre. Paa fig. 8 er 3 av pile- 

 spidsene avbildet og 2 paa fig. 9. De 3 første hører vel nærmest 

 til de saakaldte hjerteformede pilespidser. Den ene ligner meget 

 R. 79, men er mindre. Av fig. 9 er den ene en enegget pile- 

 spids 1 ), den anden en tveregget. Pilespidsene er fundet i felterne 

 1, 4, 6, 16 og 20. 



Blandt flintstykkerne er der en del brudstykker av et glat- 

 hugget redskap. Det største stykke er 4,5 cm. langt, næsten 3 

 cm. bredt og 0,9 cm. tykt og har linseformet tversnit. De øvrige 

 stykker er smaa tynde fliser, men flinten og tilhugningen viser, 

 at de har tilhørt samme redskap. Som allerede bemerket har det 

 største stykke linseformet tversnit; redskapet kan derfor muligens 

 ha været en dolk. 



Et tilhugget stykke av god, graa flint har jeg tænkt mig mu- 

 ligheten av at kunne være nakkeenden av en øks. Stykket, som 

 er glatslitt, er omtrent 2,5 cm. langt og bredt og 0,8 cm. tykt. 



Av kjerner har jeg opført 6 stykker, alle meget smaa; det 

 er forresten godt mulig, at flere av dem er blot og bart avfalds- 

 stykker. 



Avfald ss tykk er ne er paa faa undtagelser nær ganske 

 smaa fliser, som skriver sig fra redskapernes finhugning. Mange 

 av flintstykkerne har sekundær kalkskorpe, og mange bærer sterke 

 spor av at ha været i berøring med ilden. Blandt avfaldet er der 

 ogsaa et stykke bergkrystal og nogen faa sandstenstykker. 



Paa bopladsen fandtes endel hele og endnu flere brudstykker 

 av ovale strandstene. Kun faa av de hele har tydelige slag- 

 merker. Brudstykkerne viser sig at være sprængt sønder, dels ved 

 slag og dels ved ophedning. 



I felterne 6, 12 og 17 fandtes tilsammen 6 pimpstens- 

 s tykk er, hvorav kun et har tydelige, rendeformige gnidnings- 

 merker. Som bekjendt er pimpsten paa norsk boplads første gang 

 fundet av professor Gustafson paa Holeheien 2 ), Jæderen. Senere 



l ) Om den eneggede pilespids, se Sarauws beretning om Maglemosefundet. 



Aarbøger for nordisk Oldkyndighed 1903. 

 -) Gustafson: En stenalders boplads paa Jæderen, Berg. Mus. Ab. 1899. 



