76 O. NORDGAARD. [1913 



Merkingen foregik efter en metode, som er angit av prof. dr. 

 Fr. Heincke 1 . 



Med hensyn til gjenfangsten sees, at 



i 1908 gjenfangedes 13 stykker, 



- 1909 14 — 



- 1910 3 — 



- 1911 1 — 



- 1912 



- 1913 1 — 



ialt 32 stykker. 



Inden et aar fra utsættingen var indkommen 25 merker, hvil- 

 ket svarer til en aarlig gjenfiskingsprocent av ca. 18. 



Efter de hittil gjorte erfaringer kan man si, at guldflyndrens 

 gyting i Trondhjemsfjorden serlig foregaar i maanederne mars 

 til mai, men litt gyting tinder nok ogsaa sted i juni og juli. Dr. 

 Swenander 2 fandt saaledes d. 24. juli 1903 en nyklækket larve 

 av P. platessa planktonisk i Orkedalsfjorden. Som foran med- 

 delt, har gytingen i bassinet i almindelighet begyndt i første uke 

 av mars, og den har sit maksimum i april (se gytekurverne). 

 Der er grund fil at tro, at gytingen i den biologiske stations 

 bassin i det store og hele gjengir billedet av gytingen i fjorden, 

 som saaledes mottar maksimum av guldflyndreeggene i april. 

 Under vort arbeide med utklækkingen er det fremgaat som et 

 sandsynlig resultat, at antallet av hanner blandt gytefisken bør 

 være mindst like saa stort som antallet av hunner. Som før 

 nævnt er hunnerne gjennemgaaende adskillig større end han- 

 nerne. Hvis nu hunnerne gjøt al sin rogn med engang, er der 

 vistnok intet i veien for, at en mindre han vikle kunne befrukte 

 rognmassen hos en stor hun. Men da gytingen foregaar gjen- 

 nem flere døgn, er det ikke saa rart, at den modne sperma slip- 

 per op for hannen, inden hunnen er ferdig. Derfor bør det helst 

 være flere hanner om en hun. Jeg har set noget, som tyder 

 paa, at dette ogsaa gjelder graaflyndren eller sandflyndren, P. 

 limanda. Den 26 A 1914 saa jeg i den biologiske stations akva- 

 rium, at en P. limanda, som var diger av egg, blev jaget av 5 

 hanner, og da hunflyndren tilslut la sig ned paa bunden, slog 

 hannerne kreds om den. Her laa hannerne likesom og ventet 

 paa, at noget skulde ske, men hunnen forholdt sig rolig, ingen 

 gyting fandt sted. Et par gange svømmet en han indpaa hun- 



1 Die in Deutschland gebråuchlichen Marken zum Zeichnen von Sehol 

 len. Wissenschaftliche Meeresuntersuchungen. Nene Folge. VII Band. 

 Abteilung Helgoland. H. 1, s. 77. 



2 Bidrag til Kånnedomen om Trondhjemsfjordens Fiskar. D. kgl. n. 

 vid. selsk, skr. 1905, nr. 9, s. 56. 



