Nr. 6[ UTKLÆKKING AV GULDFLYNDRE. 93 



ler. Likeledes blev fiskegarnene i tiden kort efter skredet be- 

 lagt med lerslam, efterat ha staat i sjøen natten over, og det 

 blev sagt, at guldflyndren forsvandt fra Borgenfj orden og de 

 nærliggende steder, hvor flyndrefiske var drevet. Helland beret- 

 ter ogsaa (1. c. s. 163), at ørret og laks forlot den lerede elv. 

 Men allerede aaret efter skredet, da elven endnu var chokolade- 

 farvet, fiskedes etpar lakser ved Grunnfossen. 



Det kan ikke benegtes, at Værdalsskredet rent lokalt har re- 

 ducert flyndrefisket til en ubetydelighet, men at denne indfly- 

 delse har strakt sig utover en længere aarrække er vel neppe 

 rimelig. Vi ser ialfald, at dr. Dahl i begyndelsen av mars 1898 

 fik en ganske pen guldflyndredræt ved Strømmen. Og efter 1900 

 har der aarlig været nogen utførsel av Strømmensflyndre til 

 Trondhjem. Men noget betydelig guldflyndrefiske var der ikke 

 i det første tiaar av det nye aarhundrede. 



I aarene 1903 — -1905 anstillet dr. G. Swenander 1 en række 

 undersøkelser over pelagisk forekommende fiskeegg og fiskeyngel 

 i Trondhjemsfjorden. Det er paafaldende hvor litet der fandtes 

 av P. platessa. D. Ve 1904 fik dr. Swenander i Verrafjorden 

 paa 5 meters dyp en eneste guldflyndrelarve, og d. 25 /s 1905 er- 

 holdtes ved 5 minuters haaving paa 5 meters dyp i samme fjord 

 5 egg av guldflyndre 2 . Samme dag fik man i 10 meters dyp i 

 Skarnsundet 2 guldflyndreegg ved 5 minuters haaving. Endelig 

 erholdtes d. 24 /5 1905 etpar egg av P. platessa ved Agdenes i 

 overflaten. Det var det hele, man fik under en række plankton- 

 kast i 3 aar. Medens saaledes egg og larver av guldflyndre fand- 

 tes i planktonet som en ren sjeldenhet, var der til sine tider 

 ingen mangel paa egg av andre pleuronectider, serlig var egg av 

 skrub (P. flesus) og sandflyndre (P. limanda) godt representert. 

 Av disse omstændigheter kan man slutte, at i aarene 1903 — 1905 

 har der i Trondhjemsfjorden været en almindelig gyting av de 

 to nævnte arter, mens der var liten gyting av P. platessa. Og 

 herav kan igjen sluttes, at bestanden av guldflyndre i disse aar 

 har været forholdsvis liten i fjorden. I denne forbindelse vil 

 jeg ogsaa nævne, at dr. Swenander fik enkelte guldflyndreunger 

 av 0-gruppen, altsaa unger som ikke var aarsgamle. Han op- 

 fører saaledes: 



Ved Garten, 5 ekslr., 1. 2,9 — 6 cm. 



Ved Sakshaug, Inderøen, 1 ekslr., 1. 5,5 cm. 



Ved Lensviken, 2 ekslr., 1. 5 cm. 



Ved Rissa, 1 ekslr., 1. 7 cm. 



Ved Sundnes, 3 ekslr., 1. 4,5 — 6,5 — 7 cm. 



1 Bidrag til Kånnedomen om Trondhjemsfjordens Fiskar. D. kgl. n. 

 vid. selsk. skr. 1905, nr. 9. 



2 Diameteren av den anvendte haav var 1,2 m. 



20/ 8 



1903 



25 /9 



1903, 



20/ 9 



1904 



24 /9 



1904 



Vio 



1904 



