102 O. NORDGAARD. [1913 



individer. De saakaldte «flyndrelapper», d. v. s. guldflyndrer, 

 som er av en haands lengde, har meget liten matverdi, og det 

 er i høi grad uøkonomisk at optiske dem i den størrelse. I en- 

 kelte lande har man ogsaa indført minimumsmaal, som flyndren 

 skal ha for at kunne torvføres. Paa den maate beskyttes de 

 yngste aarsklasser. I overensstemmelse med dette maal maa 

 maskeslørrelsen paa garn fastsættes, og fiskes undermaalsflyndre 

 med not eller andet redskap, skal den atter utkastes. Den dan- 

 ske forsker dr. A. C. Johansen 1 , som har viet guldflyndrens 

 hiologi et omfattende studium, opgir det almindelige danske 

 mindstemaal for rødspette til 25,6 cm. Paa enkelte steder i dan- 

 ske farvand er dog minimumsgrensen 20,9 cm. Mellem Dan- 

 marks og Sveriges regjeringer er truffet en overenskomst om et 

 fælles minimumsmaal for Kattegat av 25,5 cm. 2 . Da rødspettens 

 tilvekst forhold viser stor variation mellem de forskjellige sleder, 

 vil en hestemt minimumsgrense virke med ulike hiologisk effekt 

 paa lokaliteter, hvor vekstforholdene er ulike. Professor Heincke 

 og Henking 3 foreslog at forhøie det gjeldende tyske mindste- 

 maal (IS cm.) til 22 cm. Da den midlere lengde av rødspettens 

 3. aargang i den sydlige del av Nordsjøen er 19 — 20 cm., og den 

 midlere lengde av 4. aargang er 23 — 24 cm., vilde et minimums- 

 maal av 22 cm. frede de 3 første aargange og endel av den 4. 

 Men for at opnaa en lignende virkning i Trondhjemsfjorden, 

 maatte man sætte minimumsgrensen mindst til 25,5 cm. Indfø- 

 relsen av et fælles mindstemaal over store havstrekninger er der- 

 for upraktisk, og en international fastsættelse av forskjellige 

 mindstemaal har ogsaa sine ulemper, da fiskere paa et sted med 

 et høit minimumsmaal kan avhænde sin undcrmaalsfisk paa et 

 sydligere sted, hvor mindstemaalet er lavere. Imidlerlid synes 

 det være klart, at det maa være fiskeriiovgivningens opgave at 

 heskytte de førsle aarsklasser av flyndren. Jeg vil dog ikke paa 

 dette tidspunkt uttale nogen sikker mening om, hvor maalet hør 

 sættes. Det forekommer mig rimelig, at under 25,5 cm. bør det 

 ikke gaa. Der er grunde, som taler for en forhøielse til 30 cm. 

 At optiske flyndren, naar den er i sin sterkeste vekst, er i gran- 

 den uøkonomisk, og da den største veksthastighet ophører ved 

 kjønsmodenhetens indtræden, vilde det være naturlig at sætte 



1 Om rødspetten og rødspettcfisket i Beltfarvandene, s. 135. Skr. utg. 

 av Kommiss. f. fiavunders. Nr. 7. 



2 (i Ekman, 0. Petterssox, F. Trybom, Resultaten af den interna- 

 tionella hafsforskningens arbete under aaren 1907—1909. Kiingl. 

 jordbruksdep. 22 (1910, s. 38. 



:i Ueber Scholten und Schollenflscherei in der siidostlichén Nordsee. 

 s. 89. Aus die Beteilung Deutschlands an der internationalen Mee- 

 resforschung, IV— V. Jahresbcricht der deutschen wissenschaft- 

 liclien Commission. 



