4.] 47 



Mig sendt til Sandsøen. Andre siiger v. West en skal være auctor. 

 Jens Kildal boer nu i Tysfiord og har 100 rdr. pension. 1 ) (RA.) 2 ) 



Runbomen (saasom det holdes for) betyder Otbins Hoved, den 

 blev fordum efter gamle Folkes sigende adspurt og holden nær til 

 øret, og blev saa hørt af den lydelig Svar. I vore Tider, endog 

 for noget lang tiid siden, er ikke ved Røst faaed Svar af Run- 

 bommen, men ved en Rings bevegelse til den eller den Guds af- 

 maling paa den, er i det der er ble ved slaaed med en Hammer 

 paa den, blevet et eller andet tilkiende givet. I fordum tiid dråk 

 nøyderne, det er de som Runede, Luud, naar de skulle ruune, 

 men nu drikker de Brendeviin. Naar Nøyderne begynder deres 

 Runen, har de Folk hos sig samlede, hvilke hialp til Runingen med 

 deres Gøgesang, saadan Samling kaldes Nøyde Kionka. Nøyderne 

 drikkendes da Brendeviin, giør sig meget til gaar heftig omkring i 

 tul paa Knærne, tager gloendes ild i Henderne, skiere paa den 

 bare Haand med en skarp Kniv, og saa slaaes paa Runbommen, 

 da fornevnte Ring begiver sig hen til den Guds afmaling, som af 

 følge om ham loves offer bliver hielp at haabe hos, ex. gro: om 

 Runingen skeer for at faa et sygt Menniske til Livet igien og Ringen 

 begiver sig Jabemeacha 3 ) (Dødens Moders afmaling), da gives 

 dermed tilkiende, at saa fremt den Syge skal komme til Livet igien 

 da maa det skee ved offer til Jabmeacha, naar Nøyden da længe 

 har holdet paa at rune med stoer iver paa fornevnte maade, da 

 falder hand død need til Jorden, saa at han bliver liggendes gandske 

 Aandeløs en halv Time i det ringeste, eller og hen mod een Time, 



!) Skrevet med Gunnerus' haand. 



-) I den oftere omtalte foliant, tilhørende T.hjems bispearkiv. 



Runebommen omtales oftere i Gunnerus' breve. Se saaledes nr. 167, 292 

 og 337 ovfr. samt nr. 369 og 410 nedenfor. Angaaende runebommens brug se 

 især E. J. Jessens af handling om Finnernes og Lappernes hedenske religion, 

 indtagen i slutningen af K. Leems Beskrivelse over Finmarken — og J. 

 A. Friis' Lappisk Mythologi. Christiania 1871 pag. 23 flg. I vidsk. selsk. 

 bibl. i T.hjem findes et par mskr. angaaende runebommen, hvoraf det ene 

 (kv. nr. 22) skal være nedskrevet paa Nærø 1723, det andet (kv. nr. 23), 

 smlgn. nr. 214 ovfr., er betitlet: Underretning om Runebommens rette Brug 

 blandt Finnerne i Nordlandene og Findmarken, saaledes som det har været 

 af fordum Tid. Begge Mskr. er forskjellige fra det her meddelte. 



3) Jabmiakko, Friis 1. c. 106 flg. 



