6 [No. 



Helleristningerne ligger tæt ved Bardal gaard paa sydsiden og 

 ved foden af den bratte Bardalsaas, ca. 9 km. fra Stenkjær og 

 IV2 krn- fra Beitstad fjorden; høiden over havet er ca. 50 m. (se 

 rektangelkartet 50 C. „Stenkjær", hvor stedet er kaldt Berdal). 



Bardalsaasen, der bestaar af lerskifer, bærer tydelige spor af 

 isens og våndets paavirkning, der paa de bratteste steder har 

 sprængt fjeldvæggen istykker, hvorved er dannet stenurer, medens 

 den paa andre steder fremviser glatslebne flader af forskjellig ud- 

 strækning og tildels uden vegetation. Bergarten er saa løs, at den 

 med lethed kan ridses med kniv. 



Den fjeldvæg, hvorpaa helleristningen er indhugget, hæver sig 

 op af den flade mark ca. 50 skridt nord for husebygningerne og 

 vender lige mod syd. Den danner en flade af aflang, uregelmæs- 

 sig form paa 29 m. længde og 8 a 10 m. høide*). Den er ved 

 en paa skråa fra n.v. — s.ø. løbende forsænkning delt i en større 

 og en mindre flade. Den største flade (vestligst) har sin største 

 længde, 21 m., nedeist, den mindste, østligste, sin største længde 

 øverst 10 m. Fjeldvæggen, der paa dette sted af våndet er holdt 

 omtrent ren for mose, undtagen i den omtalte forsænkning, hvor 

 der er nogen vegetation af græs og buske, danner en vinkel med 

 horisontalen paa gjennemsnitlig 30°, det vil sige, den lader sig 

 vanskelig passere ret opover. Den største flade er hvælvet oven- 

 fra — nedad og lidt fra side til anden. Den er forholdsvis jevn; hist 

 og her er sprækker og stykker udsprængte af is og vand. Den 

 mindre flade er ogsaa hvælvet, men har en afsats paa midten fra n.v. 

 til s. 0. Man vil desuden paa skråa opover den større flade fra s.v. 

 til n.o. finde en hel del efter hinanden liggende trekantede, tem- 

 melig dybe indhak (naturlige eller indhuggede?) der paa grund af 

 slitage i den nedre kant tydelig viser sig at have været brugte som 

 en slags trappe. Fortsættelse af disse huller kan ogsaa sees læn- 

 gere oppe. 



De fleste og bedste figurer findes paa den vestlige og større 

 flade (pl. 1). Her bliver man strax opmerksom paa flere store skibs- 



*) Til sammenligning kan anføres, at den, saavidt jeg kan se, største af helle- 

 ristningerne i Bohuslån, Løkeberget i Foss socken, efter Baltzer er 25,55 m. 

 lang med største høide 8,4 m. 



