18 O. NORDGAARD. [1912 



bevirket forandringer i vandutbytningen mellem botnen og fjor- 

 den. En fisker, som i længere tid hadde drevet fiske i botnen, 

 paastod, at der var mindre fisk der, efterat jettéen byggedes. 

 Før den tid hadde han saaledes faat stor hyse og guldflyndre 

 (Pleuronectes platessa), nu fiskedes især skrub (P. flesus) og sand- 

 flyndre (P. limanda), samt endei torsk og sei, som jevnlig fore- 

 kom i Botnen, naar der var seget sild ind. I begyndelsen av 

 oktober 1911 gjorde jeg endel undersøkelser i Botnen. Dybden 

 fandtes intetsteds større end 6 meter, bunden bestod av ler og 

 mudder, særlig i den inderste del var der en mængde aalegræs 

 (Zostera), som naadde en længde av optil 1,7 m. Der var ingen 

 mangel paa dyreformer, som kunde tjene til fiskemat. Saaledss 

 fandtes ræker (Crangon og Mysis), isopoder (Idothea), slange- 

 stjerner, asterider og smaa kraakeboller, snegler, muslinger, osv. 

 Foruten skrapninger gjordes ogsaa kast med aalevad. Av fisk 

 forekom skrub, hvis maveindhold værentlig bestod av mollusker, 

 sandflyndre med et maveindhold av ophiurider. Endvidere ørret, 

 i hvis mave fandtes amfipoder, Mysis, Idothea, Diptera og Cole- 

 optera. Av fisk forekom desuten Gobins, Gasterosteus, osv. Der 

 blev ogsaa optat endel rester av en svunden tids dyreliv i Botnen 

 og Strømmen. I fjæren paa vestre side forekom saaledes ad- 

 skillige skaller av østers (Ostrea) sammen med skaller av Car- 

 dium edule, Cyprina islandica og Astarte elliptica. 



Desuten fandtes under skrapninger i Strømmen ovenfor jet- 

 téen paa 4 m. vand adskillige skaller av Pholas candida Lin., 

 samt etpar skaller av Zirphæa crispata Lin. Skaller av sidst- 

 nævnte har jeg tat hist og her i Trond hjemsf jorden, og præk- 

 tige levende individer av arten har jeg set i Beisundet utenfor 

 fjordens munding. Pholas candida derimot lever ikke længer i 

 vore farvand. Arten er i nutiden utbredt fra Danmark til Middel- 

 havet og maa regnes for en lusitanisk art. I fossil tilstand er 

 den i vort land funden paa forskjellige sleder. M. Sårs tok den 

 i tapesbanken ved Aamdalsstrand, Nordsjø, Bjørlykke 1 fandt 

 arten i ler ved Grorud, 120 — 130 m. o. h. Brøgger 2 omtaler 

 den lia poslglaciale skjelbanker i Sande, fra Barholmen ved 

 Drøbak, 30 m. o. h., og fra en banke ved Brevik, 24 m. o. h. 

 P. A. Øyen nævner den fra en skjelforekomst ved Grorudvand 

 i nærheten av Tønsberg, ca. 85 m. o. h. 3 , og fra gaarden Grønset 

 i Hof, ea. 65 m. o. h. 4 



1 Naturen, 1900, p. 41. 



2 Om de senglaciale og postglaeiale niveauforandringer i Kristiania- 

 feltet, p. 582. 



■"• Nye bidrag lil bestemmelse av P/ioZas-niveauet. Km. Vid. Selsk. 

 Forh. 1907, nr. 2. 



1 Et par nve lund i P/ioZas-niveauet. Nyt Mag. f. Mat. og Naturv. 

 bd. 17, s. 246. 



