V. STORM. [1912 



ialfald lidt i Høiden. I 1875 var der 25de til 27de Mai + 25°; 

 paa den 4de Dag faldt Thermometret til —f— 3, idet Nordenvinden 

 overvandt Sydosten. 



Den værste Vaar var 1867; der frøs Is paa Solsiden hver 

 Dag i hele Mai; i Begyndelsen af Juni sprang Vaarblomster ud 

 en Maaned senere end sædvanligt og Løvtræerne aabnede sine 

 Knopper senere. Sangfugle hørtes næsten ikke hele Sommeren. 



Nedenfor findes en Kalender over Trækfuglenes Ankomst 

 og Planternes Blomstringstid saadan som dette tidligst arter sig 

 i ordinære Aar. 



Trækfuglene kommer hid som oftest 1 å 2 Uger senere end 

 ved Christiania; Undtagelse er flere Kystfugle, som kommer tid- 

 ligere her, saasom den store Spove (Numenias arquatiis), Kjel- 

 den (Hæmatopus ostralegus), Viben (Vanellus cristatus) og Rug- 

 den (Scolopax msticola). 



Blomstringstid er selvfølgelig meget afhængig af Stedets Be 

 liggenhed i Sol eller Skygge, lavt eller høit. 



Det Sted, hvor Floraen er tidligst udviklet, synes at være 

 den indre mod Syd lavtliggende Side af Bynesset. Her kan man 

 i Midten af Maj under sprettende Almetræer, som næsten danner 

 Skog, finde alle vore Violer m. m. i Blomst og Vaarsæden kan 

 undertiden være opkommet; reiser man saa rundt den nordlige 

 Del, hvor Veien vislnok gaar op til 2 å 300 M. o. H., er der 

 meget Is og Sne og Skogen er »svart«. 



Ogsaa i Lierne paa Nordsiden af Fjorden er Vegetalionen 

 tidlig; ligesaa i Hommelviken, skjønt den vender mod nord men 

 er indeslultet af høie Aaser; reiser man fra Byen derind, sees 

 det, at det meste er tidligere udviklet der. 



Iste Halvdel af Marts, 

 L e r f i v e 1 (Tussilago farfara) i Blomst. Stæren (Sturnus 

 vulgaris) kommer. 



2den Halvdel af Marts. 



(i u 1 s p u r v e n (Emberiza citrinella) begynder at synge. Kom- 

 mer i følgende Orden: Lærke (Alauda aroensis), Vi be (Va- 

 nellus cristatus), Sorttrost (Turdus merula, undertiden overvin- 

 trende), Rugde (Scolopax rusticold), Kjeld (Hæmatopus ostrale- 

 gus), Kaje (Corvus monedula, undertiden overvintrende), Blaa- 

 kraake (Corvus frugilegus, ikke hvert Aar), Storspove (Nu- 

 meniiis arquatus). De førsle Gra a gjes trækker over Egnen, 

 men Trækket kan vedblive i mer end 1 Maaned; dette kommer 

 formodentlig deraf, al der er Uere Arter. Anser einerens og A. 

 segetum ogsaa kaldel Sædgaas); den sidsle har sin Sydgrænse 

 om Sommeren her i Trakten, den første reiser længer mod nord; 



