Nr. 12] 



BJØRNEREMSFUNDET. 



37 



lerkar. Disse stykker er saa like restene av det store, grove 

 lerkar som fandtes i Valseshulen, at der er grund til at anta at 

 karrene har tilhørt samme type. Av dette kar fandtes i Saue- 

 helleren intet randskaar; derimot fandtes der et stykke av den 

 ytterste del av bunden med en liten del av væggen. Av dette 

 kan man se at bunden har hat et tvermaal paa omkring 14 cm. 

 Det har sandsynligvis hat omtrent samme form som fig. 13 i 

 dr. Schetelig, En ældre jernalders gaard paa Jæderen (Berg. Mus. 

 Aarb. 1909, nr. 5), men maa ha været betydelig større. 



Paa flg. 20 og fig. 21 er gjengit randskaar av to kar. Begge 

 har været gode kar, dannet av lys lermasse, som i det første 

 kar er blandet med asbest, og som i det andet indeholder mange 

 smaabiter av skjæl. Det første stykke er utvendig saa glat, at 

 jeg, med det samme jeg fandt det, begyndte at spekulere paa om 



UFig. 20. 2 /s 



Fis. 21. % 



det var glasert. Under randen er der paa begge kar negleind- 

 tryk, men ellers er der ingen ornamenter. Om formen paa kar 

 rene kan man vanskelig uttale sig; det første har vel rimeligvis 

 været spandformet; dog er der i den nederste kant av skaaret 

 antydning til at det har svunget ulover; det andet kar har sand- 

 synligvis været buket. Begge karrene har over mundingen maalt 

 omtrent 20 cm. Det første fandtes i XXIi, det andet i XXII. 

 I XXI 2 fandtes tre lerkarstykker, som det har lykkes at sætte 

 sammen og som utgjør det meste av bunden paa et kar. Ler- 

 massen er blandet med asbest, og det kunde derfor ha tilhørt 

 samme kar som det første av de netop omtalte randskaar; men 

 herimot taler dog at lermassen i bundstykkene er mørkere og 

 grovere, iblandet med sandkorn. 



Lerkarskaarene med ornamenter viser sig at ha tilhørt 4 for- 

 skjellige kar. Av de tre stykker som er sat sammen paa fig. 22, 

 er to fundet i XXI 2 og et i XXVi. Om karrets form kan man 



