26 HARTVIG HUITFELDT-KAAS. [1912 



med lethet kunde stikke aaren dybt nedi og som lugtede sterkt 

 av svovelvandstof. En prøve, som jeg medtog og lot analysere 

 hos stadskemiker L. Schmelk, viste, at de faste stoffer i slammet 

 indeholdt 77.68 % kulsur kalk, svarende til 43 °/o CaO (kalk). 

 Sandsynligvis har tjernet tilløp av en sterk kalkholdig bæk eller 

 kilde, som utfælder sin kalk, naar den kommer ut i tjernet. 

 Hvis tjernets vandstand uten større utgifter lot sig sænke 2 — 3 

 meter, saa bundslammet blev let tilgjængeligt, vilde dette vist- 

 nok frembyde et værdifuldt gjødningsemne til gaarden Vens 

 gaardsbruk, hvis opdyrkede marker ligger like i nærheten, og 

 til hvis eiendom tjernet hører. Det sterkt gjærende bundslam 

 synes aldeles ikke at virke skadelig paa våndets bundvegeta- 

 tion, da den grunde nordlige del av tjernet var tæt bevokset 

 med Potamogeton. 



Medens tjernets grundhet og ringe nedslagsdistrikt og vån- 

 dets store kalkholdighet skulde give løfte om en rik produktion 

 av fiskenæring og derav følgende rik produktion av fisk, synes 

 det litet betydelige planktonkvantum at peke i modsat retning. 

 Tiltrods for det ringe planktonkvantum synes betingelserne for en 

 rik fiskeriproduktion i overveiende grad at være tilstede, at dømme 

 efter det usedvanlig store aarlige fangstutbytte, angivelig 150 

 — 200 fisker, til en vegt av 40 — 50 kg., hvilket blir en avkast 

 ning av ca. 15 kg. pr. hektar, hvad jo er en storartet avkastning 

 i et ørretvand. 



Der opgives, at der findes aal og ørret i tjernet. Den sidstes 

 størrelse skal almindelig være l U kg. (markfisk). Gytetiden er 

 ca. 25 — 30. december. 



Våndet eies av enkeltmand. 



8. Gau stad våndet (1.18 km. 2 , 145 m. o. h.) (fig. 3) har 

 avløp til Aanøjen og Vigda elv. Omgivelserne er væsentlig naale- 

 og løvskog, ogsaa noget opdyrket mark. Nedslagsdistriktet er 

 relativt stort, saa den gjennemløpende vandmængde er betyde- 

 lig i forhold til våndets størrelse (d. v. s. vandfornyelsen sker 

 hurtig). Våndet er forholdsvis grundt med en største funden 

 dybde av 30 meter. Islægningen pleier finde sted i november 

 — december. 



Ogsaa dette vand viste sig planklonfattigl med 104 cm. 3 ( 15 /v 

 07) og 64 cm. 2 ( 13 /s 08) med en gjennemsiglighet av resp. 8 og 

 4 m. Våndets hund var paafaldende mørk og våndets farve 

 ( 13 /8 08) sterkt brun, formodentlig som følge av rigdom paa hu 

 mussyre (myrvand). Aarsaken til det forboldsvis ringe plankton 

 volum maa antagelig sættes i forbindelse med det i forhold til 

 våndets kubikindhold store vandtilløp. 



I del store og hele tal maa jeg anse vandel tor al besidde 

 nogenlunde gode betingelser lor liskeproduklion. 



