No. 1] TRÆK AV FISKERIETS UTVIKLING I NORGE. 7 
La Madelaine findes hoder av urokse og hest samt omridset av et 
menneske tilligemed en langstrakt fisk, som ligner en aal. Man 
har ogsaa fundet tegninger av sæl og ren, moskusokse og mammut. 
Paa bopladserne er ligeledes paavist ben av forskjellige fiske, 
saasom ørret og laks (sandsynligvis Salmo salar, LIN.) samt flere 
arter av karpefamiljen (Abramis brama, Å. blicea, Leuciscus idus, 
L. cephalus). Fisketegningen paa fig. 1 kan rimeligvis ogsaa hen- 
føres til en art av sidstnævnte familie. 
Hvorledes har disse mennesker fanget sin fisk? Til besvarelse 
av dette spørsmaal foreligger ikke mange arkeologiske data. Der 
er ikke fundet en eneste angel eller fiskekrok, endsige rester av 
garn. Men pile- og harpunspidser fra denne tid mangler ikke, og 
«likesom der nu eksisterer naturfolk, som skyter fisken med pil 
eller lystrer den med harpun, maa man anta, at lignende frem- 
gangsmaater har været anvendt av de paleolitiske stenaldersmennesker. 
Om de paa fig. 3 
fremstillede harpunspid- 
ser kan man saaledes 
formode, at de ialfald 
delvis har været benyttet 
til fiskefangst. I flere 
av de franske huler fra 
den paleolitiske tid har 
man endvidere fundet 
etslags bennaale, som 
aabenbart har været 
benyttet til fangst av 
fugl og fisk. 
Fig. 3. Harpunspidser av rensdyrhorn fra franske 
paleolitiske bopladser, 1/4. 
Lignende bennaale, tilspidset i begge ender og tildels med en 
omgaaende midtfure til fæste for et snøre benyttedes endnu i 1877 
av eskimoer paa Alaska til fuglefangst. Og man har endog i 
nutiden eksempler paa at saadanne naale benyttes til at fiske med. 
I Skotland fæster man et snøre til midten av en metalnaal, som 
ægnes med en regnorm og benyttes til aalefiske. Lignende an- 
