No. 1] TRÆK AV FISKERIETS UTVIKLING I NORGE. 61 
Naturen, 1908, p. 97 f. De mnedenstaaende oplysninger er hentet 
fra denne kilde. Av dyrelevninger i Vistesundet paaviste HERLUF 
WINGE 17 pattedyr, hvoriblandt vildsvin (Sus scrofa ferus) og 
ilder (Mustela putorius), begge ny for Norge, samt 28 fugle- og 
Sfiskearter. Vistedyngens fiske var følgende: berggylte (Labrus 
berggylta), blaastaal (Labrus mixtus), torsk (Gadus callarias), 
hyse (Gadus æglefinus), Iyr (Gadus pollachius), brosme (Brosmius 
brosme), lange (Molva sp.) og havaal (Conger vulgaris). 
Denne liste er ikke lidet oplysende. Til fangst av saadanne 
dybvandsfiske som brosme og lange behøves der ganske gode 
greier. Og heldigvis kan Vistefundet ogsaa gi endel oplysninger 
om de anvendte fiskeredskaper. A. W. BRØGGER oplyser, at der 
ialt fandtes 10 stykker angler, hvorav 3 eksemplarer av ben av- 
bildes?) I beskrivelsen sis bl. a.: ,De (anglerne) representerer 
alle en gammel form, med en lang gren, hvori der er indskaaret 
hak til fastbinding av snøret, og en kort gren uten mothake. De 
hele stykker viser forskjellige varianter av denne hovedform, ar- 
beidet av en rørknokkel, i almindelighed av elg eller hjort, og i 
sit endelige utseende glattet til slig, at de nu har en meget smuk, 
blankpoleret overflate. De 
største kroker er to stykker 
paa 7 cm. længde, som vel 
har været brugt ved dyb- 
vandsfiske paa torsk og 
hyse, og der er smaa kro- 
ker paa 2 og 3 cm. længde". 
Paa fig. 21 gjengis 3 angler . 
fra Vistehulen efter et foto- 
grafi, som jeg har faat av 
konservator T. HELLIESEN. 
Av en eller anden grund er 
den ene efterladt i halvfer- Fig. 21. Benangler fra Vistehulen. S.M. 
dig stand, muligens fordi 
angelmakeren fandt, at med det foreliggende emne blev fanggrenen 
for kort. Sammenlignes anglerne fra Vistefundet med de kjendte 
1) Naturen, 1908, p. 106. 
