No. 1] TRÆK AV FISKERIETS UTVIKLING I NORGE. 67 
Teksdalskniven har været benyttet under tilberedelsen av fisk, og 
følgelig kan kaldes en fiskekniv fra den arktiske stenalder. Til 
sammenligning hitsættes efter RAU billedet av en fiskekniv, benyttet 
av eskimoer paa Alaska. Ved hjelp av et baand av hvalben, som 
gaar gjennem et hul i knivens over- 
kant, fastholdes den til et halvmaane- 
formet træskaft (fig. 24). 
Figurerne paa Teksdalskniven er 
av betydelig interesse, fordi de min- 
der om den paleolitiske dyrefremstil- je. 4, skatte av sen Allaske 
ling i Frankrig (se fig. 1 og 2). 19. aarh., 1. 
[ denne forbindelse vil jeg ogsaa 
ta med en fisketegning, som forekommer paa en fjeldvæg ved 
Glomen i Nordland!). Den fisk, som her er fremstillet, mener man 
er kveite (Hippoglossus hippoglossus, LIN). Sammen med den 
staar omrids av ren, elg og bjørn. Disse nordlandske hellerist- 
ninger kan ikke sættes til et senere kulturstadium end bronce- 
alderen, men det tør være muligt, de er ældre og saaledes i virkelig- 
heden tilhører stenalderen. I ethvert fald er det det ældste minde 
om kveitefiske i Nordland. Og om figurerne paa Teksdalskniven 
kan sikkerlig sis, at de hører 
til de ældste billedfremstillinger er 
paa den skandinaviske halvø - 
og utvilsomt er de første kjendte re 
fisketegninger paa norsk grund. 
Hvorvidt det folk, som Fig.25. Helleristning av fisk fra Glomen, 1/39. 
har efterladt skifersakerne paa 
stenaldersbopladser var finner (lapper) eller de nuværende mnord- 
mænds forfædre er ikke bragt helt paa det rene. I sin behandling 
av den arktiske stenalders ,Spidser og knive" sir K. RYGH?) bl. a.: 
, Det synes mig fra etnografisk synspunkt intet at være til hinder 
for at anta, at bopladserne i Bjørnør og Flatanger kan være lev- 
ninger fra lapper, og at det samme kan gjelde avfaldsdyngen ved 
I) Se A. HELLAND, Helleristninger ved Glomen i Mela Herred i nordre Helge- 
land. VSS. 1900, nr. 8. 
vs Ona pe 
