No. 1] TRÆK AV FISKERIETS UTVIKLING I NORGE. 8 
land (fig. 30 a) er i leggens øvre ende to huller og paa den anden 
(fig. 30 b) er der et hul i enden av leggen, som møter et hul fra 
siden. Foruten angler av renshorn har man 
ogsaa harpunspidser av samme materiale 
fra Kjelmesø. I det netop omtalte arbeide 
avbilder O. RYGH en saadan, som her gjen- 
gis som fig. 31. Disse har rimeligvis været 
anvendt til lystring av fisk. Lignende har- 
punspidser kjendes f. eks. fra Grønland.) a b 
Det er sandsynligt, at de interessante Fig. 30. 
fund fra Sydvaranger bærer bud om det ” AE e T hd ER 
ældste fiskeri i Østfinmarken. En vigtig op- b, ee pe NE 
gave vilde det være at undersøke forbin- fra Chesterfield Inlet, 1/3. 
bindelsen mellem de østfinmarkiske bopladser 19. aarh. 
og de sydligere. Var det samme folk, som 
bodde paa Kjelmes og paa Bøleseter eller Stenkjær? En kombi- 
neret arkeologisk-geologisk-zoologisk undersøkelse vilde visselig 
klargjøre mange spørsmaal, som nu er dunkle. Av 
geologiske grunde er man fristet til at tro, at der 
mellem Stenkjær- og Kjelmesbebyggelsen ialfald er 
en betydelig tidsforskjel, selv om begge muligens 
tilhørte det samme folk. Som før nævnt er der 
grunde som taler for, at bopladsen ved Stenkjær 
ligger like ved tapesstrandlinjen (ca. 30 m.). Ifølge 
TANNER?) befinder det tilsvarende niveau for Kjelmes 
sig i en højde av ca. 26 m., og da den derværende 
boplads befinder sig i en højde av kun ca. 6 m., 
maa der ligge et betydeligt tidsrum mellem tapestiden 
og Kjelmesbebyggelsen. Isaafald var der i lange 
tider drevet fiske paa Jæderen, inden den første angel 
og snor kastedes i Varangerfjorden. Medens det EE 
ældste fiskeri paa Jæderen maa sættes til den ældre nom fra Kjel- 
nordiske stenalder, er det saaledes ganske sikkert, mes, ca. 1/3. 
1) Se Dr. SWENANDER, Harpun-Kastpil och Lansspetsar från Vest-Grønland. 
Kgl. Svenska Vet. Akad. Handl. B. 40, Nr. 3, PÅ. 4, Fig. 129. 
2) Studier öfver Kvartårsystemet i Fennoskandias nordliga delar. Bull. "Comm. 
Géol. de Finlande, nr. 18, Helsingfors, 1907. Å 
