No. 1] TRÆK AV FISKERIETS UTVIKLING I NORGE. 7i5) 
vistnok rundt som en finnegamme. Paa en urne, fundet i Skaane, 
kan man se nogle faa enkeltheder paa datidens boliger). Fædriften 
har været betydelig i Danmark og det sydlige Sverige. SOPHUS 
MÖLLER?) bemerker, at ,baade de enkelte fuldstændig bevarede 
dragter og de mange rester av uldne klæder, som haves fra bronce- 
alderen, vidner om et fast og almindeligt faarehold. Men om vildtet 
mindes man dog ved, at der sedvanlig i de grovere stoffer er ind- 
blandet endel hjortehaar*. Ifølge nysnævnte forfatter (l.c., p.411) 
har i Danmark hveten været aimindelig dyrket helt siden den yngre 
stenalder. Med broncealderen kommer byg og hirse, medens rug 
og havre optræder senere. Et av de ældste vidnesbyrd om aker- 
bruk i Sverige er en plog, som trækkes av to dyr og styres av 
en mand, paa en helleristning fra broncealderen i Bohuslen*). At 
man i Norge samtidig ialfald i de bedste broncealders bygder hadde 
lignende ploge synes at være temmelig sikkert. Og at uldtøi har 
været benyttet ogsaa av vort folk i broncealderen er utvilsomt. I 
y Vor Oldtid* avbilder saaledes prof. GUSTAFSON (fig. 153) et stykke 
fra en mandsgrav ved Jaasund, Haaland, Stavanger amt. 
Broncealderens folk i Norden har saaledes ikke udelukkende 
været henvist til at leve av jagt og fiskeri, men de sidstnævnte 
næringsveie har ganske vist ogsaa været av stor betydning. Fiske- 
krokerne i dette tidsrum har i almindelighed en elegant og hensigts- 
mæssig form (se fig. 33)%. 
a b c d 
Irsk, /3. Skotsk, ?/3. Skotsk, ?/3. Dansk, 1/3. 
Fig. 33. Angler bronce. 
1) Et billede av denne urne findes hos W. DREYER, Nordens oldtid, fig. 93. 
2) Vor Oldtid, p. 410. 
3 GUSTAFSON, Norges oldtid, fig. 201, p. 55. 
4) Efter RAU, Prehistoric Fishing, p. 109, fig. 164—167. 
