76 0. NORDGAARD. [1908 
Paa fig. 33 fremstiller a en bronceangel fra Irland. Den øverste 
del av leggen har en plateformig utvidelse som paa moderne angler. 
Den danske angel (d) har en løkke til fæste for snøret. En nydelig 
fiskekrok fra dansk broncealder avbildes ogsaa av SOPHUS MULLER). 
Denne angel er likeledes forsynet med løkke, har en lang spids og 
en kraftig agnor. Merkelig nok savner man, saavidt jeg vet, ganske 
og aldeles oplysninger om, hvorledes broncealderens fiskestene saa ut. 
Fig. 34 viser os en angel av broncealders 
form, f. i en grav med saker fra jernalderens ro- 
merske periode paa Fagerheim, Sandeherred, Jarls- 
berg og Larviks amt. Den viser fuld overens- 
stemmelse med den danske form av broncealders 
angler. Forøvwrigt er der i de nordiske lande hittil 
yderst sparsomme fund til belysning av bronce- 
alderens fiskeri. Men at datidens folk med for- 
Fig. 34. kjerlighed har drevet sjøen fremgaar derav, at 
Norsk bronceangel, skipsfiguren er et av de almindeligste motiver i 
8 Ke de saakaldte helleristninger. Endvidere er det 
sandsynligt, at broncealderens nordboer har be- 
nyttet baate som offergave, hvilket igjen forutsætter, at sjøbruket 
har spillet en vigtig rolle i broncealderfolkets religiøse forestillinger. 
AXEL OLRIK?) opfatter saaledes det rike broncealderfund av omtrent 
100 guldbaate fra Nors i Ty ved kysten av Vesterhavet som et 
gudeoffer. Likesom finnerne (lapperne) i Norge?) hadde sin storm- 
gud (Bieka Galles), hvortil ofredes baatet) blandt andet for at 
guden skulde beskytte dem, naar de var paa sjøen for at fiske, 
hadde ifølge OLRIKS sandsynlige antagelse broncealderfolket en lig- 
nende guddom. Denne guds forretningsomraade svarede sandsyn- 
ligvis til vikingtidens Njord, som raadede for vindens gang og paa- 
kaldtes til lykke paa sjøen, og til Wodan (Oden) hos de gamle 
germaner. Wodan var nemlig, forinden han for den germanske 
1) Vor Oldtid, fig. 177, p. 315. 
*) Nordisk og lappisk gudsdyrkelse. Danske studier, II, 1905, p. 42. 
3) Se QVIGSTAD, Kildeskrifter til den lappiske mytologi. VSS. 1903, nr. 1, p. 13. 
2) (QVIGSTAD, 1. c.; p. 36. 
