No. 1] TRÆK AV FISKERITS UTVIKLING I NORGE. 83 
forhold. Søkk av denne type skal straks behandles lidt utførligere. 
Forøvrigt er der ogsaa nogen forskjel paa Førdesøkket og fig. 39 e, 
ti ifølge fundbeskrivelsen (p. 23) er søkket fra Kljaastad fladt paa 
den ene side og sterkt avrundet paa den anden. Førdesøkket er 
derimot ens formet paa bredsiderne (symmetrisk om lateralplanet). 
Hensigten med denne usymmetri er aabenbart at erholde en form, 
som gaar ret i vandet uten at rotere. Derved undgaaes den be- 
sværlige tvinding av snøret. 
b (U. O. 19028) er fra yngre jernalders grav paa Selsøen i Rødø, 
Nordland (fundbeskr., p. 25), 
c (U. 0. 18997) er f. paa Rød i Søndeled, Nedenes. Kleberstens- 
søkk med en eller to længdefurer og 1 tverfure forekom saa- 
ledes i vikingtiden fra Nordland til sydkysten, 
f (U. O. 12878)') er f. paa Borger, Skiptvet i Smaalenene. Hul-. 
lerne er her anbragt paa en saadan maate, at man maa anta, 
hensigten har været at faa søkket til at gaa med den krumme 
side ned, det skulde saaledes være et dorgesøkk. Under dorging 
roes jo snøret gjennem vandet, det er derfor i saadant tilfelde 
av særlig vigtighed, at søkket ikke roterer og tvinder snøret. 
a b C d 
Fig. 40. Dorgesøkk og garnsøkk, ca. ?/3. 
Paa fis. 40 gjengis nogle beslegtede former: 
Fig. 40 å (B. M. 5120, fundbeskr. p. 32) er f.'i en haug paa 
1) I fortegnelsen, s. 21, staar feilagtig 12879. - 
