108 
O. NORDGAARD. 
[1908 
benyttet til at huke flyndre med paa grundt vand. Ganske sikkert 
er det ialfald, at det redskap, som er avbildet paa fig. 71, har 
været benyttet til at stikke flyndre, 
Fig. 70. Blykugle med jernspirer, 1/9. 
fra middelalderen. 
Få 
Fig. 71. Flyndrejern, 1/a. 
særlig guldflyndre 
(fig. 69 og 70) er 
(Pleuronectes 
platessa). Totallængden av denne 
gjenstand er 12 cm., br. 5,4 cm., 
grenérnes længde 5,4 cm. F. paa 
den tekniske skoles tomt i Trond- 
hjem (Th. M. 5033). Flyndre- 
jernet (fig. 71) ligner meget det 
flyndrelod, som anvendtes f. eks. 
i Lofoten i slutningen av 19. aarh., 
men de to andre flyndreredskaper 
sandsynligvis 
Det ene lod er som nævnt f. paa llevolden. 
I den tilstødende Ilsvik er der heldige bundforhold til utøvelse av 
saadant fiskeri, og en gammel skipskaptein har fortalt mig, ati 
hans guttedage, i midten av 
femtiaarene, var det almindelig, 
der blev piket guldflyndre i IIs- 
viken. Efterhaanden tok det av, 
men lidt flyndrefiske med pik 
fandt dog sted til omkr. 1880. 
Vi skal nu se paa billedet 
av en gjenstand, som er f. i en 
gravhaug paa gaarden Vang i 
Lenvik (T. M. 1331, fundbeskr. 
pPrO) NA Dererenpileseller 
harpunspids av ben, spidsen og 
noget av skaftet er avbrukket, 
nuværende længde 11 cm. Til 
hører vistnok yngre jernalder 
Fig. 72. Pilespids 
av ben, 1/a. T.M. 
og har muligens været anvendt til lystring av fisk. Med de sær- 
deles smaa agnorer synes denne benspids imidlertid at skulle være 
mindre velskikket til saadant øjemed. 
Derimot fremstiller fig. 73 
en gjenstand, som utvilsomt har været benyttet til lystring av fisk. 
