No. 1] TRÆK AV FISKERIETS UTVIKLING I NORGE. 1 
kelse!). En utførlig beskrivelse av en baat fra vikingtiden (8,5 m. 
lang) er leveret av GUSTAFSON*?), og H. SCHETELIG?) har en lig- 
nende detaljeret fremstilling av en saadan baat med dens indhold 
fra Karmøen. Sidstnævnte fartøi var 15 m. langt, bredden ca. 
2,8m. Bordene som hadde en bredde av omtr. 20 cm. og en 
tykkelse av 2 cm., var av ek, kjøl og spanter antagelig av furu. 
Baaten har været tjærebred baate utvendig og indvendig med und- 
tagelse av skvætbordet, som var prydet med indridsede og malte 
ornamenter. Der saaes intet spor til mast, og det var derfor mu- 
ligens kun rofartøi. Et løst aareblad maalte i længde 70 cm. og 
i bredde 12 cm., det var avrundet paa enden. Fra Gunnarshaug 
paa Karmøen, hvor det av LORANGE beskrevne fartøj blev utgravet, 
indkom til B. M. et aareblad av furu, som beskrives saaledes av 
SCHETELIG*): ,Det nu indkomne stykke er 1,25 m. langt. hvorav 
1 m. kan regnes til selve aarebladet, det resterende øverste parti 
til leggen. Bladet har sin største bredde, 12,5 cm., i 25 cm. av- 
stand fra spidsen; denne er retlinjet avskaaret fra begge sider, 
saaledes at bladets ende danner et smalt triangel. Leggen har et 
ovalt tversnit med 5 cm. største bredde”. 
I GUSTAFSONS avhandling er der en tabellarisk oversigt over 
nordiske fartøifund med opgave over sandsynlig størrelse (1. c. 
p. 1233). Til slutning skal her nævnes, at Gokstadskipet er beskre- 
vet av N. NICOLAYSEN *). En orienterende oversigt over baate og 
baatbegravelser findes av GUSTAFSON i ,,Norges Oldtid* (p. 129— 
133), hvor der ogsaa meddeles interessante oplysninger om det 
sidst fundne store skip fra vikingtiden, nemlig Osebergskipet ”) 
1) Trevler av bast omtales ogsaa i fund fra den ældre jernalder (se Ab. 1871, 
p. 96). Om Kabeltaug, flettet av træteiger, f. ved Størdalselvens utløb (se 
Ab. 1879, p. 209). Et lignende taug er f. paa tomten under Haandværks- 
og Industriforeringens gaard i Trondhjem (se Ab. 1899, p. 139. Basttauge 
omtales bl. a. steder ogsaa i Valundskvædet. 
2) En baatgrav fra vikingtiden. B. M. A. 1890. nr. 8. 
3) En plyndret baatgrav. B. M. A. 1902, nr. 8. 
4) B. M.A. 1905, nr. 14, p. 21. 
3) En anden baat, omtr. 5 m. lang, er omtalt i Ab. 1895, p. 111. 
6) Langskibet fra Gokstad ved Sandefjord. Kristiania, 1892. 
7) Man har ogsaa f. kanolignende baate i Norge. I 1879 fandtes saaledes i Almo- 
tjernet i Solum pgd., Bratsberg amt, en av en furustamme udhulet baat, 3,37 
m. lang, 0.66 m. bred. Dens alder kunde ikke bestemmes. (Ab. 1879, p. 202)- 
