No. 10] HELLERISTNINGER I DET NORDENFJ. NORGE. 13 
rede da var figurerne saa utydelige, at de ikke kunde sees godt 
uden under gunstig belysning. Og meget var ogsaa da overgroet 
af mose og torv. Han kunde dog under ugunstige lysforhold 
skjelne i hundredevis af skaalformede gruber, desuden ringe, enkelte 
og flerdobbelte concentriske, dyrefigurer og nogle skibsfigurer. 
Jeg besøgte stedet forrige sommer, men har ikke rukket at fore- 
tage en indgaaende undersøgelse eller at tage afbildninger, hvilket 
her vil være et meget besværligt arbeide, da bergfladen er Saa 
sterkt overgroet. Ristningerne er ikke sammenhængende, men 
findes i adskilte grupper, navnlig i knausens skraaninger mod øst 
og mod syd. G. Hallström har i Vidsk. S. Skr. 1907 nr. 10 
omtalt denne helleristning med afbildning af et parti af den efter 
fotografi og gjengivelse efter tegning af en enkelt eiendommelig 
figur (en vogn?). Dette ristningsberg har vist været overordentlig 
rigt, og endnu vil vel meget kunne gjenfindes. 
Paa Ystines er fundet en celt af bronce, nu i den trondhjemske 
oldsagsamling. Der savnes nærmere oplysning om findestedet. 
Det kan være vel saa sandsynligt, at den er fundet her oppe i 
høiden og ikke paa den lave flade omkring gaarden. 
6. Arnstad, Nedre Stjørdalen pgd., Skatval hd. Paa den 
østre gaard, et par hundrede m. i sydøst for husene er der en 
isoleret, langagtig, tildels skogvokset bergknaus, omgivet af dyrket 
land. Omtr. 100 m. over havet. I dens østlige del sees en hel 
del ristninger, navnlig i et belte over knausen. Men der er sand- 
synlig meget flere, som er skjult under torven. Jeg fik først op- 
spurgt denne helleristning i 1870 og har beskrevet den i Aarsb. 
1870 s. 26. Der findes her mindst I og sandsynlig flere skibs- 
figurer; fremdeles en mængde skaalformede gruber, tildels omgivne 
af ringe, samt flerdobbelte concentriske ringe. Paa et sted findes 
4 gruber med ringe om, forbundne med retlinjede furer, og i den 
derved dannede firkant sees en halvcirkel med en liden grube som 
centrum. Der sees ogsaa rækker af tætte lodrette furer imellem 
to horizontale, hvilket mulig (dog ikke sikkert) kan være skibs- 
figurer, hvis stavne ikke længere kan sees. Ogsaa fodsaaler findes. 
Jeg besøgte atter stedet iaar. Men tiden tillod kun at tage kalkering 
