34 K. RYGH. [1908 
og flere lange parallele streg, som kan antages at være dele af 
lignende. Af fodsaaler er der 10, hvoraf flere stillede parvis, alle 
med tverbaand over risten. Et par er gjengivet her som fig. 20 
i */ maalestok. Desuden sees flere ringe. 
Foruden disse her beskrevne nordenfjeldske helleristninger er 
der enkelte mindre, som jeg ikke har taget med i fortegnelsen, 
fordi jeg vel har faaet mere eller mindre sikre meddelelser om dem, 
men ikke havt anledning til selv at undersøge dem.  Saaledes skal 
der paa en berghelle ovenfor øvre Trøite i Hegre være en helt 
udhulet fodsaale af størrelse som en almindelig mandsfod. Da jeg 
var paa stedet, viste det sig, at berghellen nu var dækket med 
jord, som var paaført, for at faa stykket med i det dyrkede land. 
Paa flere steder ovenfor har jeg omtalt forekomst af kreatur- 
klover ved siden af andre figurer, saaledes i ristningerne Opauran 
nr. 11, Vinnan, Bremset og Rykkesaunet. Paa Fornes i Hegre 
er der en mængde lignende fordybninger i berget uden forbindelse 
med andre figurer. Det fortælles fremdeles, at saadanne ,kreatur- 
farer" skal findes ved Fulset og ved Rønaas ovenfor Sørkil i 
Hegre. — Forekomsten paa Fornes undersøgte jeg isommer. Den 
findes paa sydsiden af Forra elv bent overfor helleristningen paa 
Fordalsmarken. Paa en berghelle, som gaar lige ned til elven, 
som her er meget strid og dyb, og under høiere vandstand over- 
skylles af elven, findes mange fordybninger, som ganske ligner 
indtryk af et klovdyrs fødder, med en smal, opstaaende midtkant, 
som deler dem efter længden. Tildels staar de i rækker, dels mere 
spredt. Paa en berghelle lidt høiere oppe, ovenfor stien, findes lig- 
nende. Her staar de imidlertid i rækker efter gange i berget, og 
jeg skulde her snarest antage dem for naturspil. Det er muligt, 
at det samme gjælder dem nede ved elven. Jeg tør heller ikke 
udtale nogen bestemt mening, om de paa helleristningsflader er at 
opfatte som indhugne af mennesker eller frembragte af naturen. 
De er i tilfælde indhugne paa en anden maade end de øvrige 
figurer, dybere og med smalere bundflade. Hvis man antager dem 
