No. 13] RUNERNE PAA ET NYFUNDET BRYNE. 13 
Hvis denne opfatning er rigtig, bør vi vel ved hornet, som 
skal væde brynet, helst tænke paa et til en gud viet bæger, en 
guds minmi. Overgydningen af brynet har vel fundet sted for at 
lægge i dette en magisk kraft, som igjen har kommet de redska- 
ber tilgode, hvis egg — kanske nærmest kun for et syns skyld — 
blev hvæsset dermed. Hvis runebrynet har været brugt til vaaben, 
kunde det være tiltalende ved ,horn" at tænke paa Odinsbægeret,) 
som man ifølge Snorre (Heimskr. Håk. s. kap. 16) drak til sigrs 
ok rikis komungi sinum, vel fortrinsvis ved det saakaldte sigrblöt 
ved sommerens begyndelse (Yngl. s. kap. 8). 
Mulig har Strøm-brynet faaet sin indvielse og er blevet be- 
skrevet med runer i krigsgudens (Odins eller en ældre krigsguds?) 
hov. Det er nemlig kanske ikke tilfældigt, at der, som allerede 
s. 4 nævnt, i nærheden af Strøm findes to gamle gaardnavne 
(Hofstad og Helgebostad), hvoraf vi tør slutte, at der i Strømfjorden 
paa Hitteren har været et sæde for hedensk gudsdyrkelse. Hof- 
stad synes at betyde ,tempelsted*, og her har da hovet staaet. 
Helgebostad, hvis sidste sammensætningsled er bölstadr, henviser 
derimod til menneskelig bosættelse paa et sted, som tidligere har 
været helligt, fordi det har ligget under et hov. Nærmeste stor- 
gaard ved Hofstad er Strøm (afstanden mellem disse to gaarde er 
4 km.), og her kan hovguden tænkes at have boet.*”) Det kan 
være hans grav, som indeholdt det viede, med runer beskrevne bryne. 
At Strøm-brynets rituelle anvendelse har hensyn til vaaben og 
kamp, synes ogsaa at fremgaa af indskriften paa den anden smal- 
side (B), til hvis tydning jeg nu skal søge at give nogle bidrag. 
1) I mythen om, hvorledes Odin satte sig i besiddelse af ,Suttungs mjøed*, 
spiller et bryne en vigtig rolle. Denne mythe kan dog, saavidt jeg ser, 
ikke tjene til at belyse Strøm-indskriften A. 
Om Strøm siger Kraft, Beskrivelse over Kongeriget Norge V (1832) s. 720: 
Strøm, 21/3 Spd., i fire Brug, en af Præstegjeldets største Gaarde, med god 
Skov og Saugbrug, men ubeqvem til Fiskerie, da den ligger i Bunden af 
en dyb Fjord*. Ligesaa stor skyld havde i begyndelsen af forrige aar- 
hundred Helgebostad (,,2 Spd., i fem Brug, en Gaard med god Jord og for- 
deelagtig Beliggenhed for Fiskerie* Kraft. Nu har Strøm næsten 3 gange 
saa stor skyld som Helgebostad. 
ro 
E 
