6 KJELLMAN, OM KARISKA HAFVETS ALGVEGETATION. 



fullständigt vederlagt (Nature, Vol. XII p. 166). Icke allenast 

 längs Aleuterna, utan äfven norr om denna ökedja, hvarest hafs- 

 bottnen är af den beskaffenhet, att alger kunna förekomma, 

 finnas sådana. I Norton Sound insamlade Dall 15 — 20 arter 

 alger. Hvilka dessa voro, uppgifves icke. 



I skildringen af den svenska polarexpeditionen 1872 — 73 

 har jag omnämnt en omständighet, som synts mig värd att upp- 

 märksammas, då det gäller att granska de skäl, som anförts för 

 och mot det antagandet, att det Sibiriska Ishafvet skulle vara 

 i saknad af eller så godt som i saknad af alger, nämligen den, 

 att vid största delen af Spetsbergens kust en litoral algvegeta- 

 tion saknas (Kjellm. Pol. exp. p. 67 — 69). Det ligger nära 

 till hands att förmoda, att förhållandet är detsamma vid det 

 Sibiriska Ishafvets strand och, om så är, skulle man häri kunna 

 finna en orsak dertill, att de resande, hvilka besökt spridda 

 punkter af detta hafs kuster, hvarken sett eller erhållit några 

 vidvuxna alger. Ordentliga draggningar har mig veterHgt ingen 

 här anställt. Mångenstädes vid Spetsbergen fanns ej en alg 

 uppkastad på stranden och på den del af bottnen, som blotta- 

 des vid ebb eller som man, stående på strandbrädden, kunde 

 öfverse, var det på de flesta ställen omöjligt att upptäcka en 

 enda. Så var t. ex. fallet vid Belsound, Dicksonbay, Skans- 

 bay, Green Harbour, nästan öfverallt vid Mosselbay och Treu- 

 renbergbay o. s. v. Hade man här egnat sin uppmärksamhet 

 endast åt strandbältet och icke med botten skrapor undersökt 

 hafsbottnen på djupet, skulle man lätt kunna förledts att anse 

 den uppgiften ^) för sannolik, att alger saknas vid den Spets- 

 bergska ögruppen. Jag kan tillägga, att man äfven med botten- 

 skrapor kunde dag efter dag undersöka stora sträckor af hafs- 

 bottnen, utan att påträfi"a en enda alg, ehuru alger i jemförelsevis 

 stor mängd, men på mycket inskränkta områden kunde finnas 

 alldeles invid de förgäfves undersökta ställena; så var t. ex. fallet 

 i Recherchebay i Belsound -). 



') Jfr. Th. M. Fries och C. Nyström, Svenska Polar-Expeditionen är 1868. — 

 Stockholm 1869, p. 59. 

 Jfr. Kjellm., Pol. exp. p. 71 — 72. 



