ÖFVERSIGT AF K. VETENSK. AKAD. FÖRHANDLINGAR 18 7 7, N:0 2, 9 



och svablar upphämtades från 5 — 10 famnars djup en betydlig 

 mängd, (mest Laminarior), hvilka voro vidfästade. 



Dessa nu nämnda ställen: trakten omkring Cap Golovin, 

 Sjevero Vostotschni-öarna och Uddebay voro de enda delar af Ka- 

 riska hafvets kust, som under ifrågavarande expedition besöktes. 

 De vid Uddebay tagna algerna, de enda hittills i Kariska hafvet 

 anträffade, om hvilka man kan vara fullt förvissad, att de 

 vuxit derstädes, tillhöra 26 särskilta arter, hvilka fördela sig 

 på de stora algafdelningarna sålunda: 



Floridoce... 14 



Fucace?e 1 



Phseozoosporaceag 10 



Chlorozoosporacese 1. 



Antagligt synes det mig icke vara, att det Kariska hafvets 

 algflora utgöres af endast dessa arter. Helt visst skola fram- 

 tida, mera omfattande undersökningar visa, att här finnes ett 

 betydligt större antal. Bland alger, som man sannolikt skall 

 anträffa annorstädes i Kariska hafvet, anser jag vara Rhodomela 

 lycopodioides, Delesseria Bcerii, Rhodymenia ])'^^''^('^t<^i Halo- 

 saccion ramentaceum, Thaninidium Rothii, Alaria grandifolia, 

 Elachista luhrica, Dictyosiphon foeniculaceus, Dichloria viridis, 

 CladopJiora arcta. Jag anser dessa arters förekomst i Kariska 

 hafvet antaglig af det skäl, att de alla finnas ganska allmänt 

 längs Novaja Semljas vestkust och vid Spetsbergen, med hvilka 

 trakters sinsemellan i hög grad likartade hafsalgsvegetation det 

 Kariska hafvets i flera väsendtliga afseenden visar den största 

 öfverensstämmelse. 



"Vid Uddebay saknades, liksom fallet är nästan allestädes 

 vid Spetsbergen och Novaja Semljas vestkust, en litoralalgvegeta- 

 tion. Den del af bottnen, som blottades vid ebb eller den s. k. 

 fjceren, hade en för uppkomsten af en algvegetation gynsam be- 

 skaffenhet; den bildades nemligen af större och mindre stenar. 

 På dessa var emellertid icke en alg att upptäcka. — Vid Uddebay 

 liksom vid Spetsbergen och Novaja Semljas vestkust har alg- 



