ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLIN GAU 1877, N:0 1. 5 



att för en vinkelhastigliet hvilken som helst — är induktions- 



r 



verkan lika med noll, och för en annan godtycklig vinkelhastig- 

 het -^ + 10 har densamma ett från noll skiljaktigt värde; hvilket 

 naturligtvis är en orimlighet. 



Andra åskådningssättet. Strömmens verkningar härleda sig 

 från tvänne fluida, som röra sig med lika stor hastighet i mot- 

 satta riktningar. 



I fallet A hafva vi då de lika stora vinkelhastigheterna 



-\ — och 



r r 



samt i fallet B 



-\ [-IV och [■ ^v. 



r r 



I fallet A äro de båda hastigheterna lika stora, men gå i 

 motsatta riktningar; i fallet B deremot hafva de erhållit en lika 

 stor förändring i den positiva riktningen och äro derföre till 

 storleken olika. Det skulle nu efter Hr Neumanns mening icke 

 ligga någon orimlighet deri, att Induktionen är lika med noll i 

 fallet A, under det att den i fallet B har ett värde som skiljer 

 sig från noll. 



Tredje åskådnings sättet. Strömmens verkningar härleda sig 

 från tvänne fluida, af hvilka det ena är försatt i translatorisk 

 rörelse, men det andra är stillaliggande och fast förbundet med 

 ledningsbanans molekuler. 



I fallet A är då det ena fluidet i hvila och det andra rörer 

 sig med hastigheten 



r 



I fallet B rotera bägge fluida med de respektive hastig- 

 heterna 



H h w och + IV. 



r 



Enligt Hr Neumanns åsigt skulle det vara möjligt, att In- 

 duktionen i fallet A kunde vara lika med noll, under det att i 

 fallet B densamma hade ett från noll skiljaktigt värde. 



Vi skola nu taga detta Hr Neumanns bevisningssätt i när- 

 mare skärskådande. 



