ÜFVEKSIGT AF K. VETEXSK.-AKAD. FÖKHANDLIXGAR 1877, X:o 5. 6! 



senapsoljeättiksyra, hvarjemte moderluten gaftioglykolsyrans reak- 

 tioner. Förloppet synes sålunda försiggå i enlighet med följande 

 formler: 



1) H . O . C0CH2. S . CONH-^ = H . O . COCH^NCS + H^O. 



2) H . O . C0CH2. S . COXH- = H . O . COCH^ S . H + HNCO. 



Kokas en vattenlösning af syran under någon tid, så öfvergår 

 syran i tioglykolsyra. Vid uppvärmning med coneentrerad salt- 

 syra bildas deremot samtidigt både tioglykolsyra och senaps- 

 oljeättiksyra. 



Afdunstas syran med utspädd salpetersyra till torrhet, sa 

 oxideras omkring hälften af svaflet (funnet 13 %) till svafvelsyra 

 under bildning af en motsvarande mängd oxalsyra, resten utgör 

 sulfoättiksyra, lätt igenkännbar pä det i vatten svårupplösliga 

 barytsaltet. 



Brom angriper en lösning af syran särdeles energiskt, hvar- 

 vid -J-del af syrans kolhalt bortgår såsom kolsyra (erh. 29,3 % 

 CO-, ber. .32,6 %) och sulfoättiksyra bildas. En obetydlig del 

 af svaflet (erh. 0,6 %) oxideras ända till svafvelsyra. 



Liksom rhodanättiksyran sönderdelas denna syra af kaustika 

 alkalier, hvilket dock sker långt ifrån så lätt. Kokas en starkt 

 alkalisk lösning af syran, utvecklas långsamt ammoniak och lös- 

 ningen innehåller tioglykolsyra. 



Salter af de flesta tunga metaller inverka på den fria karb- 

 amintioglykolsyran och dess föreningar alldeles på samma sätt 

 som på rhodanättiksyrans föreningar, sålunda under upptagande 

 af vatten och bildning af ett tioglykolsyradt salt af den tunga 

 metallen jemte kolsyra och ammoniak. Denna reaktion sker vid 

 denna syra såsom naturligt är betydligt lättare. 



Salpetersyrad silfveroxid sönderdelar sålunda i den angifna 

 riktningen såväl den fria syran som dess salter fullständigt redan 

 vid vanlig temperatur. P2n stark amorf fällning af basisk tio- 

 glykolsyrad silfveroxid inträder, under det att samtidigt gasblåsor 

 af kolsyra stiga upp till ytan. Det tioglykolsyrade saltet iden- 

 tifierades både genom analys och genom att derur genom do- 

 komposition med vätesvafla framställa den karakteristiska okri- 



