14 ATTERBEKG, OM FDRUTJÄRANS TERPENER. 



Med namnet terpentin betecknar man en ur barrträden ut- 

 flytande eller i dess harzgångar sig samlande, lätt- eller tjock- 

 flytande vätska, som utgöres af harzer (föga studerade syror af 

 komplicerad sammansättning, blandade med okända ämnen), lösta 

 i oljor af terpenernas klass. Genom destillation kan man från 

 harzet afskilja terpenerna, och de senare sändas då i handeln 

 under det generella nanmet terpentinolja. 



Sådana terpentinoljor äro dock ingalunda några kemiskt 

 rena substanser, utan, som det synes, vanligen blandningar af 

 flera terpener i vexlande förhållanden. Så nämner Berthe- 

 LOT, att i den franska terpentinoljan förefinnas, utom det 

 af honom nogrannt studerade kolvätet terebenten, ännu tvänne 

 andra, ej vidare kända terpener, terepentilen och paratere- 

 benten. Likaledes säger han, att den engelska terpentinoljan 

 jemte australen innehåller en isomer, austrilen. Flüchiger 

 angifver ^), att terpentinolja ur den venetianska terpentinen 

 vid destillation börjar koka under 160° och slutar öfver 170% 

 hvarför äfven denna är en blandning. Terpentinoljan ur Pinus 

 sylvestris håller likaledes, såsom jag nedan skall visa, två ter- 

 pener. Samma förhållande, att flera terpener samtidigt före- 

 komma i växters eteriska oljor, återfinnes mångenstäds^). Citron- 

 oljans terpen, som fått namnet Citren, är ej en enhetlig substans, 

 ty dess kokpunkt angifves variera från 167° till 173°; eteriska 

 oljan ur Carum Carvi likaså. Borneoljan (ur Dryabanalops aro- 

 matica?) håller två terpener af kokpunkterna 180° och 260°. 

 Cajeputolja (ur Melaleuca leucodendron) synes likaledes innehålla 

 'tvänne, kokande vid 160° och 175°. Oljan ur Laurus nobilis 

 håller två terpener af kokp. 164° och 250°. Den ur Myrtus 

 communis destillerar mellan 160° och 176°. För de bättre 

 undersökta och med säkerhet i något så när rent tillstånd er- 

 hållna terpenerna variera kokpunktsuppgifterna inom ganska 



') Schweizerische Wochenschrift für Pharmacia 1869, enli,s;t Wiener's Rohstoffe 



des Pflanzenreichs. 

 ^) Se WuRTz's dictionnaire de chimie och Gladstones afhandling om eteriska 



oljor, 1863. 



