18 ATTERBERG, OM FURUTJARAXS TERPENER. 



att alla öfverdestillera samtidigt. Den proportion, i hvilken vid 

 hvarje stadium af destillationen de olika beståndsdelarne öfvergå 

 i gasform, är beroende dels af hvarje beståndsdels gastension vid 

 blandningens kokpunkt, dels af den proportion, i hvilken de finnas 

 i blandningen, dels af de särskildta vätskornas adhesion till 

 hvarandra, dels ock af gastätheten hos de enskildta bestånds- 

 delarna. Om man t. ex. destillerar en blandning af 18 delar 

 metylalkohol (kokp. 66°) med 17 delar jodetyl (kokp. 72°), så 

 erhålles i första tredjedelen af destillatet blott 6 delar metyl- 

 alkohol på 8,7 delar jodetyl, hvilket beror derpå, att jodetyln, 

 oaktadt något litet svårflygtigare, dock har en mycket högre 

 gastäthet, nemligen 5,4, under det att metylalkbholn har blott l,i 

 (Wanklyn). Detta kan gifva en idé om svårigheterna vid en 

 fraktionerad destillation. För att en sådan skall kunna lyckas, 

 måste man först hafva en apparat, som så mycket som möjligt 

 åtskiljer de samtidigt i gasform öfvergående vätskorna, konden- 

 serar de svårflygtigare och återför dem till retorten samt öfverför 

 i förlaget blott en lättflygtigare del af den ånga, som bildats. 

 Utan en god apparat, som väl sönderdelar ångorna, är ofta en 

 fraktionerad destillation omöjlig. 



Vidare måste destillationen bedrifvas strängt systematiskt. 

 Antagom att vätskeblandningen börjar koka vid 50° och slutar 

 öfver 250°. Man får då vid destillation en serie (N:o 1) af vid 

 olika temperaturer bildade destillat, som uppsamlas hvar för sig, 

 så att livad som destillerar mellan 50° och 60°, skiljes från det, 

 som destillerar mellan 60° och 70°, o. s. v. Alla dessa fraktioner 

 destilleras derpå ånyo hvar för sig. Fraktionen 50° — 60° delas 

 då upp i nya fraktioner kokande vid t. ex. 45° — 50° — 60° — 70° — 80° 

 och fraktionen 60° — 70° i de nya fraktionerna 50° — 60°— 70° 

 — 80° — 90°, o. s. v. Genom att blanda de af alla dessa nya 

 fraktioner, som öfvergått mellan samma temperaturgränser, får 

 man en nya serie (N:o 2) af destillat, som ånyo underkastas 

 alldeles samma behandlingssätt, och så fortfares alltvidare. Man 

 finner då inom kort, att de vid vissa temperaturer erhållna de- 

 stillaten växa i qvantitet vid hvarje ny fraktioneringsserie, undei 



