4 EDLUND, LNIPOL. INDUKTION OCH ELEKTR. ROTATION. 



denna senare gör således i egenskap af strömledare samma tjenst 

 som manteln i det förra. 



Det är tydligt, att den observerade rotationen förorsakas 

 af magnetens inverkan på den ström, som genomgår den rörliga 

 delen af ledningsbanan, denna må nu utgöras af metallmanteln 

 eller af sjelfva magneten. Det är lätt att inse, att resultanten 

 af den växelverkan, som äger rum mellan magneten och ström- 

 men i manteln, under alla förhållanden omöjligen kan gå genom 

 magnetens rotationsaxel; denna vexelverkan borde derföré föror- 

 saka en rotation hos magneten i motsatt riktning mot den, sou! 

 manteln erhåller. Detta skulle ock ofelbart inträffa, om växel- 

 verkan mellan den rörliga delen af strömbanan och magneten 

 vore den enda som ägde rum. Men naturligtvis äger äfven en 

 växelverkan rum mellan magneten och den ström, som genom- 

 löper den faststående ledningsbanan; ty den omständigheten, 

 huruvida banan är rörlig eller icke, kan ingalunda utöfva något 

 inflytande på beskaffenheten af de krafter, med hvilka magneten 

 och strömmen inverlva på hvarandra. Att nu magneten står 

 stilla, under det att manteln roterar, bevisar, att växelverkan 

 mellan magneten och den rörliga delen af ledningsbanan är lika 

 stor som mellan magneten och den faststående delen, men att 

 dessa båda växel verkningar hafva motsatt tecken. 



Om manteln roterar omkring den stillastående magneten, 

 så förrättar den elektromagnetiska växelverkan mellan magneten 

 och strömmen ett mekaniskt arbete. Under föröfrigt lika för- 

 hållanden är detta arbete under en gifven tid proportionelt med 

 produkten af det magnetiska momentet hos magneten, ström- 

 styrkan och den vinkel, hvarmed manteln roterat under samma 

 tid. Om M utmärker det magnetiska momentet, s strömstyrkan, 

 ui rotationsvinkeln och k en konstant, så kan det af den elektro- 

 magnetiska växelverkan under den gifna tiden förrättade arbetet 

 uttryckas med kMsio. Konstanten k är beroende af mantelns 

 beskaffenhet och af de punkters lägen, i hvilka den öfriga led- 

 ningen står i galvanisk förbindelse med densamma. Om denna 

 produkt ytterligare multipliceras med arbetets värmeeqvivalent 



