]S[0. 4] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET. 25 



indsø, der fik navn af Hagavatn, ligesom Vukusjøen i Værdalen 

 (p. 27). 



En noget anden version meddeles af Øverland: „Gamle folk 

 fortæller endnu den dag idag, at elven tilstoppedes derved, at en 

 stor lermæl under gaarden Haga i Horg gled ud, og at den her- 

 ved foraarsagede oversvømmelse rev ud et nærliggende større vand» 

 „Hagavandet" kaldet. „Da Hagavandet gik ud" er fremdeles det 

 mundheld, hvormed Guldølen drager sig elvebrudet til m.inde" ^ ) 



Ifølge en meddelelse af Friis er den tradition, som har holdt 

 sig i egnen om Støren og Hovin ikke „da Hagavatnet gik ud", 

 men „den gang Kvashylla gik ud"^). Reusch antager imidler- 

 tid, at lerfaldet har fundet sted ved Hovin, tilstoppet Gulelvens 

 gamle løb og tvunget dette over Gulfossen^). Friis bemærker 

 imidlertid: ,,at der er sandsynligt, at det har været et større vand 

 ved Haga. Terrænet tyder hen paa det. hvorhos man ved at for- 

 udsætte et Hagavand finder den rimeligste forklaring paa, at man 

 nede i dalen, hvor man maa have kjendt Hagavandet, men da 

 begivenheden i 1345 fandt sted, ikke vidste om eller kunde kjende 

 til udglidningen af Kvassilla, antog at Hagavandet var gaaet ud. 

 Men Hagavandet var antagelig ikke som antaget af professor Hel- 

 land og som Øverland i sin skrivelse til dr. Reusch anfører, et 

 ,, sidestykke til Vukusjøen". Vukusjøen opstod ved skredet i Vær- 

 dalen, Hagavandet var der derimod før skredet i Guldalen, men gik 

 ud ved dette" ^). 



Som man ser, anviser denne bemærkning af Friis ,, Haga vån- 

 det" en noget lignende stilling, som den jeg allerede har antydet 

 i det foregaaende, dog noget mere ubestemt. Og vi skal derfor 

 betragte disse forhold noget nærmere. 



Som allerede i det foregaaende under afsnittene ,J<vashylla" 

 og ,, Hovin" omtalt, viser terrasserne, deres optræden og gruppe- 

 ring, om den store, kjedelformede fordybning nord for Kvashylla 

 ved Krokstadsanden et høist eiendommeliat forhold, der ikke kan 



1) Norges Historie, B. III, pag. 800. 



2) Norges geol. undersøgelse, nr. 27, pag. 45. 



3) Naturen 1896,, pag. 301—302. 



^) Norges geol. undersøgelse, nr. 27, pag. '48. 



