No. 4] KVARTÆR-STUDIER I TRONDHJEMSFELTET. 45 



virket forstyrrende ligeoverfor en tidligere mere jevn og i overfladen 

 mere plan udfyldning. Det undulerende terræn viser saaledes en 

 temmelig kontinuerlig fortsættelse op til en terrasse, der i nærheden 

 af Langeland danner en afslutning af det undulerende terrasse- 

 landskab i en høide af 162,6 m. o. h. I den øverste del af denne 

 terrasse saaes et tre meter høit snit, der viste en fremtrædende 

 veksling af grovere og finere materiale, rullestensgrus med hoved-, 

 eg- og nøddestort materiale, aldeles pakket uden finere mellem- 

 masse; dertil kommer grovere sand i lag vekslende med lag af 

 finere sand. Der saaes ogsaa et par lag af 3 — 5 cm. mægtighed 

 bestaaende af ganske fin sand, meget lig den, hvori det ved Aar- 

 vold (østre Aker) lykkedes mig at fremfinde fossiler i nærheden 

 af den høieste havgrænse; men ved Langeland eftersøgtes fossiler 

 forgjæves i disse sandlag. Der saaes ogsaa her udkilende lagning 

 og deltaskiktning ; det hele bærer præget af en egte stranddannelse, 

 og i en høide af omkring tyve meter nedover har man her sandet, 

 tildels noget brunagtigt materiale, men ellers møder man samme 

 slags ler som i den øvre del af det store ras ved Hagabakken. 



Høiere op har man nok en terrasse, bestaaende af sand og 

 grus i veksel og afsluttet ved en terrasseflade i høien 182,9 m. o. h. 

 Denne høitliggende terrasse fremtræder altsaa egentlig som en 

 dobbeltterrasse, der antyder en niveauoscillation. At oscillation 

 i tilførsel ogsaa har fundet sted, viser de af forskjellige kornstør- 

 relser i materialet sammensatte, vekslende og dels udkilende skikter. 

 Dette er saaledes den samme terrasse, Langelandssletten, for hvil- 

 ken Kjerulf angiver høiden 182,0—188,2 m. o. h.V) og Helland 

 182 — 188 m. o. h.^j. Helland og Steen meddeler^), at „ler ligger 

 under sanden i terrassen. Oppåa denne ligger et vand, Langevatn, 

 i en høide af 174 meter, hvilket vand er mærkeligt derved, at det 

 intet afløb har. Våndet er hele 0,4 kvadratkilometer stort og 

 modtager derhos et afløb fra Moatjern, saa at dets hele nedslags- 

 distrikt efter rektangelkartet maaske kan anslaaes til 5 km. 2. Med 

 en aarlig . regnhøide af 450 mm. skal her daglig fordunste og synke 



1) Udsigt over det sydlige Norges geologi, pag. 21. 



2) Arch. for Mathm. og Naturv. B. XVII, nr. 6, pag. !8. 



3) L. c. pag. 18—19. 



