64 P- A. ØYEN^ [1909 



Nordtømme 179,8 m. o. h., Votta 181,6 m. o. h., Bunes 161,6— 

 145,9 m. o. h., Kirkvold 188,2 m. o. h., Langeland 182,0—188,2 

 m. o. h.^) Det er de samme trin, der ogsaa angives af Helland 

 fra forskjellige steder 2), og „som de høistliggende sandterrasser 

 kan mærkes de ved gaardene Hermanstad, Kregnes og Skjetne 



172 meter". ^) Helland meddeler endvidere: „under sanden 



ligger efter karterne ler, og kartet angiver fra Hermanstad nedover 

 mod elven og over til Kvaal mergeller. Paa Gravrokmoen er sand 

 og ligesaa paa et stykke nedenfor broen ved Gjemse og endvidere 

 omkring elvens udløb paa Øisanden. Men ellers indtager ler en 

 bred strækning paa begge sider af elven i Melhus herred. Der er 



elvebrud paa mange steder i Melhus herred . Ved Fornæs 



gjør elven en stor bøining og danner derved en halvø, Fornaés- 

 tangen, der har en bredde af 235 meter, hvoraf ikke engang den 

 halve del ligger over høieste flom, medens elven rundt tangen har 

 en længde af 1632 meter. Forskjellen i vandstand paa begge sider 

 af tangen er omtrent 1,6 meter, ved flom 2,2 meter, og der er 



frygt for, at den skal gjennembryde tangen. — . Ved Gravrok, 



som ligger paa en halvø, har elven siden forrige aarhundrede havt 

 flere langt fra hinanden liggende løb, og der er flere brud langs 

 elven. Fra Gravrok forbi Hofstad, Søberg og Melhus præstegaard 

 og ned til Gjemse gaar elven i en stor bue ind paa østre bred. 

 Buen er regelmæssig med flere slyngninger og har gjennem tiderne 

 været underkastet store forandringer. Kanalvæsenet har et kart 

 optaget af major Smith i 1812, hvor elvens løb er indtegnet som 

 det var i 1730, 1770 og 1812, og det sees, at den efterhaanden 

 alene i den periode har kastet sig indtil halvandet tusen alen ind 

 i den høire bred med de høie bakker. Med disse forandringer 

 fulgte der voldsomme brud og fare for, at ødelæggelserne skulde 

 vokse i foruroligende grad. Ved Melhus præstegaard havde elven 

 1845 i den tid, folk da kunde huske, bortrevet en lige bredde fra 

 vest til øst paa ca. 300 alen i en længde fra syd til nord paa 

 1085 alen. I bøiningen nedenfor Søberg havde elven i 1848 paa 



^) Kjerulf: Udsigt over det sydlige Norges geologi, pag. 21. 



2) Arch. for Mathm. og Naturv. B. XVII, nr. 6, pag. 15, 16, 18. 



3) L. c. pag. 19—20. 



