No, 7] UTKLÆKNING AV GULDFLYNDRE. 15 



Av dette synes med sikkerhet fremgaa, at der i stamfiskpartiet 

 var altfor faa hanner. Medens nu forholdet mellem hanner og 

 hunner var 29 : 7 1 , burde det vistnok snarere været omvendt. 

 Paa forhaand kunde man være fristet til at tro, at en enkelt han 

 maatte greie at befrukte ialfald rognmængden hos en enkelt hun, 

 da hannens spermatozotal selvfølgelig er uhyre meget større end 

 hunnens egtal. Men ved at tænke litt nærmere over saken, kan 

 man nok ogsaa teoretisk utlede, at dette neppe holder stik. Naar det 

 gjelder en fisk, som avsetter sin rogn i løpet av en nat, som f. eks. 

 Cottes scorpius, stiller det sig anderledes, da kan visselig en enkelt 

 han befrukte rognmængden hos en meget større hun. Men naar 

 gytningen saaledes som tilfældet er med P. platessa utstrækkes 

 over mange dage, vil hannen resikere at slippe op med stof før 

 hunnen, fordi kjønsprodukternes volum er større hos sistnævnte. 

 En likefrem følge av denne omstændighet maa være, at stamfiske- 

 partiet helst bør indeholde flere hanner end hunner, Det later 

 ogsaa til, at paa de naturlige lekepladser for gyldflyndren er 

 hannerne i flertal. Prof. COLLETT^) skriver saaledes: „Paa leke- 

 pladserne synes bannernes antal at være størst. Saaledes har 

 enkelte fiskere iakttat, at hunnen', der i regelen er større end 

 hannerne, ofte kan være omgit av 6 — -8 hanfisk." Ifølge prof. 

 HeingkÉ^) er det ogsaa tilfældet i Nordsjøen og Østersjøen, at der 

 er dobbelt saa mange hanner som hunner tilstede paa lekepladsene. 

 I Bornholm-dypet fandt saaledes Strodtmann, at forholdet mellem 

 de modne hanner og hunner var i det mindste som 68 : 32. 



Paa fig. 1 er fremstillet de optrædende størrelser av hanner 

 og hunner i stamfiskpartiet sæsonen 1909. Det ses, at mængden 

 av hannerne grupperer sig om en størrelse av ca. 42 cm. og 

 mængden av hunnerne om ca. 50 cm. Der skal senere bli lagt 

 vegt paa en utredning av, ved hvilken alder hanner og hunner 

 av guldflyndre blir kjønsmodne i Trondhjemsfjorden, samt hvilke 

 aarsklasser det er, som serlig deltar i gytningen. Efter de 



1) Meddelelser om Norges fiske i aarene 1884 — 1901, II, s. 96. Kristiania 

 Vid.selsk. forh. 1903, nr. 9. 



2) Bericht iiber die Untersuchungen der biologischen Anstalt auf Helgeland 

 zur Naturgeschichte der Nutzfische, s. 115. 



