No, 7] UTKLÆKNING AV GULDFLYNDRE. 27 



Som før nævnt fandt man, da stamfiskpartiet utsattes, at 230 

 hunner var helt utgytt, mens storparten av resten hadde sin rogn- 

 masse i behold. Nogen gytning hos enkelte er det dog naturlig 

 at forutsætte, men jeg tror man skal være paa den sikre side, om 

 der antas, at denne ikke svarer til mere end fuld gytning for 10 

 hunner. 



Den samlede gytning 28I.3 1. skulde saaledes være gjort av 

 240 hunner i størrelser fra 38 til 66 cm. Herav følger, at hver 

 hun i gjennemsnit har leveret 1,17 liter rogn. Nogen rogntælling 

 har jeg endnu ikke foretat. Gaar man ut fra, at 4 liter rogn ut- 

 gjør 1 million eg, hvilket neppe er for høit sat^) kan man saaledes 

 regne at hver hun i gjennemsnit har gytt 260,000 — 270,000 eg. 

 Efter de tællinger, som er utført av FuLTON, ReibisCH og Franz 2) 

 er disse tal ikke usandsynlige. 



3. Utsætning av yngelen. 



a. 1908. 



Studerer man noget nærmere et dybdekart over Trondhjems- 

 fjorden, vil man snart se, at kurven for, la os si, 60 meter ial- 

 mindelighet ikke fjerner sig meget fra kystlinjen. Herfra er der 

 dog nogen faa undtagelser. Følger man fjordens nordside fra Agde- 

 nes, er avstanden til 60 meterslinjen yderst liten helt ind til Skarn- 

 sundet. Paa sydsiden er den nævnte avstand heller ikke stor paa 

 strækningen fra Agdenes til Trondhjem. Selv i bunden av Gulosen 

 og Orkedalsfjorden er det ikke langt, før man naar dypere vand 

 end 60 m. Men fra Trondhjem av og indover trækker 60-meters- 

 kurven sig noget længere fra land, og de største grundvands- 

 strækninger findes i Stjørdalsfjorden, Aasenfjorden, omkring Lev- 

 anger og Skogn, omkring Verdalselvens utløp, ved Strømmen 

 (Inderøen) samt i Borgenfjorden. Gaar man til Beitstadfjorden, er 



1) I ,Twelfth Annual Report of the Fishery Board for Scotland", Part III, 

 p. 212, sætter HARALD DAN.NEVIG 230,OC0 eg pr. liter, 



2) Se VIKTOR FRANZ, Die Eiproduktion der Scholle. Arbeiten der deutscher 

 wissenschaltlichen Korr.mission liir die internationale Meeiesforschung. B. 

 Helgeland, Nr. Il, s. 107—113. 



