No. 8] EN NYIUNDEN HELLERISTNING. 9 



de af G. Hallstrom publicerede ristninger fra Nåmnforsen i Anger- 

 manland, som ogsaa uden tvil indeholder en blanding af sj-^dskan- 

 dinaviske og nordskandinaviske figurer, findes ligeledes nogle fugie- 

 figurer, som har en bestemt lighed med vore. Se Ymer 1907, s. 214, 

 fig. 3. De „vinkelbøiede" figurer, hvoraf en er gjengivet paa det citerede 

 sted, har ogsaa en afgjort lighed med hovedet og den øvre del af 

 halsen af fuglene i Hammerristningen. Der findes vistnok fuglefigurer 

 i bohuslenske ristninger, se Baltzer I pl. 3, pl. 5 — 6, pl. 17, U pl. 

 3 — 4. De har dog en ganske forskjellig karakter. De fleste af 

 disse har meget høie ben, smal krop uden synderlig reisning af 

 halsen, hovedet enten slet ikke sarskilt udfoim.et eller paa en lidet 

 udpræget maade. Høie og bøiede halse sees kun paa anf. st. pl. 

 17; men her udgjør hele kroppen sammen med hals og stjert kun 

 en jevntyk udgropet fure. Det er overhovedet den naturalistiske 

 fremstilling, som adskiller vore fuglefigurer bestemt fra de bohus- 

 lenske ; dertil kommer konturtegningen. 



Ogsaa ydre forhold ved denne ristning trækker i den retning? 

 at man maa skille de to grupper paa .denne bergvæg bestemt ud 

 fra hinanden. Af den nedre gruppe er ingen figur anbragt høiere, 

 end at den kan naaes med haanden af en middelshøi mand, som 

 staar paa jorden. Men mellem den høieste skibsfigur og det nederste 

 af den laveste fugl er en afstand i høide af omtr. 1 m., og fra 

 toppen af den høieste fugl er der 3,70 m. ned til jordbaandet. 

 Allerede dette taler imod, at begge grupper skulde være samtidig 

 indridsede; thi der kan ikke tænkes nogen grund til, at risteren 

 ikke isaafald skulde have valgt en bekvemmere plads paa berg- 

 fladen til fremstillingen af fuglene. Da bergvæggen er saa brat og 

 saa jevn, at enhver tanke om, at nogen skulde kunne have klavret 

 opad den, er udelukket, fremstiller sig jo det spørgsmaal, hvor- 

 ledes risteren har kunnet naa saa hølt op paa bergvæggen. At 

 han skulde have stablet op en mur af stene til standpunkt, er ikke 

 meget rimeligt, især da der ikke nu ligger større stene nedenfor, 

 og heller ikke, at figurerne skulde være indristede om vinteren, 

 naar der kunde tænkes at have ligget en høi snefonn nedenunder, 

 især da en fonn aldrig lægger sig tæt ind til en væg. At der 



