26 0. NORDGAARD OG K. RYGH. [1909 



fjeldske. Man kan vel trygt i denne økse se en støtte for den 

 slutning, som allerede slibestenene berettiger til, og som ogsaa 

 den fuldstændige mangel af flintrester i dyngen gjør sandsynlig, 

 at affaldsdyngen paa Buset er at henføre til den arktiske stenalder. 

 Den kan da i tid være nogenlunde samtidig med Stenkjærdyngen. 

 Med denne paa arkæologisk vei fundne kronologiske bestemmelse 

 synes den ovenfor af hr. cand. Nordgaard paa grundlag af de 

 faunistiske data givne tidsbestemmelse at stemme godt overens. 



De stenaldersfund, som ellers kjendes fra denne indre del af 

 Frostahalvøen eller fra det nærmere naboskab af Buset, er ikke 

 særdeles mange. Fra Kvamman, omtr. 2 km. i sydvest for Buset^ 

 har vor samling en økse af haard skifer af formen R. 15. Det er 

 en økseform, som hører hjemme i den arktiske stenalder. Den er 

 funden i myrland i lavningen nedenfor gaarden. Paa Hojem, som 

 ligger ^/g km. længere fra Buset og noget mere sydlig, er fundet 

 en liden spydspids af flint og et brudstk. af en anden, noget større. 

 Begge er fundne i myrland under myrdyrkning, men i temmelig 

 stor afstand fra hinanden paa forskjellige steder paa gaarden. 

 Begge er indkomne til oldsagsamlingen. Videre er det iaar blevet 

 oplyst, at der paa Rekkebu, henimod 2 km. i vest for Buset, for 

 omtr. 55 aar siden under grøftegravning blev fundet en stor mængde 

 smaa stykker af flint, liggende temmelig samlet. Stykkerne blev 

 i tidens løb spredt til forskjellige kanter, bl. a. i sin tid anvendt 

 til geværflinter. Det har nu kun lykkedes at opspore 3 stykker 

 af det hele fund. Det ene har en indbøiet skraberegg med ud- 

 præget retouche. Da man temmelig sikkert kan paavise findestedet, 

 og der er grund til at formode, at der her er en verkstedsplads 

 fra stenalderen, vil der til vaaren blive foretaget gravninger paa 

 stedet. Endelig er der iaar i et udmarkstykke mellem F^røstad og 

 Rekkebu fundet en sten med en sterkt concav overflade, som har 

 umiskjendelige spor af at have været brugt som slibesten. 



I tilslutning til hr. Nordgaards behandling af spørgsmaalet om 

 strandlinjens høide paa den tid, da denne skjældynge dannedes, 

 vil jeg bemerke, at man her har et nyt bevis for, at en affalds- 

 dynge ikke behøver at have ligget saa ganske nær den samtidige 

 sjøstrand, selv om beboernes hovedsagelige næring kan sees at 



