104 BÄCKLUND, VÅGRÖRELSEN T ETT GASARTADT MEDIUM. 



allmänhet denna kontakt inträder endast periodvis efter tider 

 prop. mot 2o : a. Kontaktsafbrotten, under hvilka partiklarnes 

 tyngdpunkter oscillera fram och tillbaka, hafva sin orsak vida 

 mera i de vågor, som partiklarne vid sina volumoscillationer ut- 

 sända i gasen med tätheten q, än i variationerna af den osam- 

 mantryckbara vätskans tryck. Vi få i alla händelser kontakten 

 att räcka minst en tid b' : a' åt gången, om b', a' hafva den i 

 n:o 26 angifna betydelsen. Ty b' : a' är den tid, som en yttre 

 impuls på en partikel »S:s yta, impulsen här frambragt af en 

 våg, behöfver för att meddela rörelse åt partikelns inre gas. 

 b' : a' är prop. mot (> V(>o : "- ^^ r ^et ar >dra stycket af n:o 41. 



50. När genom en yttre våg ^:s partiklar på ett ställe 

 lossas från sitt sammanhang, närma närliggande inre partiklar 

 sig hvarandra, och följaktligen, om 2?, träffas periodvis, efter 

 tider 8, af vågor utifrån, kan det hända, att icke blott denna 

 kropps ytpartiklar från och till, periodvis, efter tider &, bilda ett 

 mera sammanhängande stycke, utan att detta (samtidigt) äfven 

 blir fallet med en serie partiklar innanför på ett afstånd ad 

 från den första ytan. Vi antaga, att så verkligen sker för 2 X . 

 Den af de senast nämnda partiklarne bildade ytan benämna vi 

 2 x :s andra yta, , den af de yttersta partiklarne bildade kalla vi 

 den första. Partiklarne mellan de båda ytorna, såväl som par- 

 tiklarne innanför den andra ytan, anse vi vara ständigt fria. 



De yttre vågorna vilja vi tänka oss kommande från en sådan 

 kropp som 3 2 i n:o 29. När en dylik våg, vågen så sammansatt 

 som i n:o 29 beskrifvits, kommer till ^rs första yta, brytes 

 kontakten, så att vågen tränger in till ^,:s andra yta. Det 

 dröjer emellertid minst en tid b' : a innan vågen kan bryta kon- 

 takten mellan denna ytas partiklar, så att här, såsom äfven vid 

 den första ytan, mera reflekteras och mindre genomsläppes af 

 den del af den yttre, sammansatta vågen, som kommer först, än 

 af den andra delen. Går den förtunnade vågdelen först, så få 

 vi följaktligen en förtunnad våg af bredden ab' : a', d. ä. q Vq , 

 reflekterad från den andra ytan tillbaka till den första, deremot 

 öfvervägande förtätade vågor gående in till ^ x :s inre. Och 



