ÖFVERSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1888, N:0 3. 159 



De pontiska aflagriugarne intaga vid kaspiska hafvet endast 

 obetydliga kuststräckningar och man är d ert or berättigad an- 

 taga, att den del af kaspiska bäckenet, som stått under vatten, 

 då de pontiska anagringarne bildades, var jemförelsevis obetyd- 

 lig. På Ö sidan nuvarande kaspiska hafvet. saknas pontiska 

 bildningar alldeles och äfven på V sidan gå de ej S om Kura- 

 mynningen. Men deremot visar sig vid början af kvartära tiden 

 en högst betydlig utvidgning af kaspiska hafvets vattenyta. För 

 att kunna bedömma de förändringar, som vid denna tid egde 

 rum, få vi fasthålla, att det nuvarande kaspiska hafvet ligger 

 26 m. under verldshafvets nivå, att tröskeln, som skiljer kaspiska 

 bäckenet från svarta hafvet ligger endast 8 m. öfver detta se- 

 nare, äfvensom att Aral-sjöns vattenyta är belägen 48 m. öfver 

 kaspiska hafvet. 



Genom att i horisontel och vertikal riktning förfölja de 

 aflagringar, hvilka a isatt sig ur aralo-kaspiska hafvet under 

 dettas största utbredning, kan man bestämma gränserna för 

 detta haf. Dessa aflagringar, hvilka kännetecknas af samma 

 molluskfauiia, som ännu lefver i kaspiska och aralska hafven r 

 finner man utbredda öfver vidsträckta områden omkring och 

 mellan nämnda* haf. Dock är deras utbredning på s. och sv. 

 sidorna, der kaspiska bäckenet begränsas af den brant upp- 

 stigande Alburs-kedjan och Ghilan-alperna betydligt mindre än 

 åt N och O sidorna, der de sydryska och turanska depressionerna 

 tillåtit det aralokaspiska hafvet en vidsträcktare transgression. 



Det aralokaspiska bäckenet intogs i början af kvartärperioden 

 af en dubbelsjö, livars båda delar förenades genom en jemförelse- 

 vis smal hafsarm *). Vi skola nu i korthet betrakta denna sjös 

 utbredning. 



') Den följande framställningen af aralokaspiska hafvets utbredning stödjer sig 

 på v. Helmersen: Beiträge z. Kenntniss d. geol. u. physikogeogr. Verhält- 

 nisse d. Aralokasp. Niederung (Bull Ac. Petersb. 1879) äfvensom på Kae- 

 pinsky's Uebersicht der physikogeogr. Verhältnisse dess europ. llusslands 

 (Beitr. z. Kenntn. d. russ. Reiches, dritte Folge 1887) samt dessutom på 

 talrika egna iakttagelser i omgifningarne af Baku, i Kurudalen samt i de 

 turkmenska stepperna och Karakum-öknen. 



