160 SJÖGREN, ARALOKASPISKA HAFVET OCH NORDEUROP. GLACIATIONEN. 



Åt V sände kaspiska hafvet i den nuvarande Kuradalen en 

 lång och bred vik, hvars innersta ända sträckte sig 200 km från 

 det nuvarande hafvets strand. De aflagringar, som der kvar- 

 lemnats, äro hufvudsakligen af lerig beskaffenhet med tunna 

 kalkbankar. Mera kalkiga äro de kaspiska aflagringarne på 

 Apscheron samt mellan Baku och Derbent. N. om Kaukasus- 

 kedjan sköt en betydlig vik in i nordvestlig riktning och upp- 

 tog hela Manytsch-sänkningen samt närmade sig på 40 — 50 km 

 den nuvarande asowska sjön i närheten af Taganrog. I Manytsch- 

 dalen, der den förstnämnda tröskeln mellan svarta och kaspiska 

 hafven är belägen, ligga sarmatiska, pontiska och kaspiska skikt 

 flackt öfver hvarandra och angifva derigenom, att denna för- 

 sänkning under flera på hvarandra följande perioder utgjort sam- 

 bandet mellan kaspiska och svarta hafven. 



Från Manytsch går den Y gränsen för aralokaspiska hafvet 

 nästan i rakt nordlig riktning längs ostsluttningen af Jergeni- 

 höjderna till Zaritzyn och följer sedan Volga ända upp till Kä- 

 rnas inflöde. De aralokaspiska aflagringarne förekomma N om 

 Zaritzyn blott på Ö sidan Volga; endast vid Samara-böjningen 

 gå de öfver på V sidan. Längre upp bildar Karna och dess 

 tillflöde Bjelaja nordliga gränsen för de ifrågavarande aflagrin- 

 garne. Denna nordliga vik sträckte sig sålunda 1,000 km n. 

 om nuvarande kaspiska hafvet och betäckte hela guvernementet 

 Astrachan samt betydliga delar af guvernementen Orenburg, 

 tSaratow, Samara, Simbirsk, Kasan och Ufa. 



På Ö sidan kaspiska hafvet finner man samma aflagringar 

 på N och S sidan om halfön Mangischlak samt kring Karabu- 

 gaz-bugten. Dock aflägsna de sig här ingenstädes betydligt frän 

 kaspiska hafvets nuvarande strand, dertill hindrade af Usturt- 

 platån. Men vid krasnowodska och balchanska vikarne S om 

 Kjurjanin-dagh och stora Balchan sköt en betydlig vik in i 

 ostlig riktning. Denna vik bildade mellan stora och lilla Bal- 

 chan ett smalt sund, hvilket utgjorde sambandet mellan den 

 kaspiska och den aralska delen af hafvet. 





