ÖFVEKSIGT AF K. VETENSK.-AKAD. FÖRHANDLINGAR 1888, N:0 3. 161 



Gränserna för det aralska hafvets största utbredning äro 

 ännu ej i detalj faststälda. Med säkerhet kan dock påstås, att 

 det intog, utom den nuvarande Aralsjön, äfven Sarykamysch- 

 bäckenet, en stor del af Karakumöknen och de lägre belägna 

 delarne af Amu-darjas och Syr-darjas flodområden. Det aralska 

 hafvet sköljde i nordvest Usturtplatåns rand och i S. Kopet-dagh 

 och de chorassanska bergskedjorna, som skilja Persien från de 

 turkmenska stepperna. 



Beträffande den höjd, hvartill de aralokaspiska aflagringarne 

 uppstiga, föreligga ej så fullständiga uppgifter, som öfver deras 

 utbredning i horisontel riktning. I trakten af Baku har man 

 flerestädes kaspiska skikt 50 m. öfver hafvet; så förekomma t. 

 ex. vid Balachany på apscheronska halfön kaspiska lager af 

 mergel och lera, som öfvergripande betäcker de pontiska skikten 

 på ställen belägna 50 — 55 m. öfver Kaspiska hafvet. Synner- 

 ligen mycket högre måtte emellertid icke dessa lager sträcka 

 sig. Detta öfverensstämmer äfven med Abich's uppgifter, att 

 de kvartära, kaspiska lagren ej träffas mer än 150 — 200 fot 

 (engelska) öfver det nuvarande vattenståndet. 



På O sidan Kaspiska hafvet är det forna vattenståndet ut- 

 märkt genom de strandvallar af grus med Cardium-skal, hvilka 

 omkransa stora och lilla Balchan på ungefär 50 m. höjd; aflag- 

 ringar af strandgrus och sand i horisontelt läge äro likaledes att 

 iakttaga på lilla Balchans förberg på cirka 60 m. höjd. 



Då emellertid, såsom vi förut påpekat, Aralsjön ligger 74 

 m. öfver den kaspiska vattenytan, men tröskeln, som skiljer 

 kaspiska bäckenet från Svarta hafvet endast 34 m., så är det 

 tydligt, att vid den tid, då aralska och kaspiska vattenytorna 

 sammanflöto till en enda, utan att dock något samband med 

 Pontus egde rum, så måste nivåförhållandena hafva varit andra 

 än nu, i det att antingen aralska bäckenet låg lägre eller den 

 omnämnda tröskeln var högre än livad för närvarande är fallet. 



Hvad faunan i det nuvarande Kaspiska hafvet liksom i de 

 aralokaspiska lagren beträffar, så är densamma utan tvifvel att 

 betrakta såsom härstammande från faunan i de pontiska skikten 



Öfvers. af K. Vet.-Akad. Förh. 1888. Arg. 45. N:o A. 2 



