164 SJÖGREK, AEALOKASPISKA HAFVET OCH NORDEUROP. GLACIATIONEN. 



och Kasan fria, för att åter utbreda sig vid 60:de breddgraden 

 i en mot Ö riktad flik öfver guvernementet Wologda och en del 

 af Wjatka. Härifrån går glaeialbildningarnes gräns i NNV-lig 

 riktning till ishafvet. 



Den oerhördt stora areal, som de glaciala bildningarne i 

 europeiska Ryssland intaga, framgår af följande siffror. Penck 

 har beräknat den nordeuropeiska inlandsisens hela yta till 6,3 

 millioner km 2 , dervid inberäknadt mer än 1,8 millioner km 2 , 

 som komma på Atlanten, Nordsjön, Östersjön, Ishafvet och 

 Hvita hafvet. Af återstoden, 4.5 millioner km 2 kommer ända 

 till 3 millioner km 2 på europeiska Ryssland (Finiand och Polen 

 inberäknade) medan blott omkring 0,4 millioner km 2 kommer på 

 Tyskland, Danmark och Holland. 



Vi hafva nu sett huru en stor del af N och Ö Europa vid 

 början af kvartära tiden betäcktes af ett istäcke samtidigt med 

 att öfver sydryska låglandet och angränsande trakter af Asien 

 ett stort innanhaf utbredde sig. Då tvenne företeelser inträffa 

 liktidigt eller nära liktidigt, är man böjd att söka ett kausalt 

 sammanhang dem emellan och detta är sä mycket mera berättigadt, 

 då företeelserna, såsom i föreliggande fall, äro af en beslägtad 

 natur. Orsaksförhållandet kan dä vara af två slag; antingen är 

 den ena af företeelserna verkan af den andra eller ock äro de 

 båda två verkningar af en och samma orsak. Sålunda skulle i 

 föreliggande fall inlandsisens utbredning öfver Ryssland samtidigt 

 med att aralokaspiska hafvets vattenmassor mångdubblades 

 antingen stå till hvarandra i förhållandet af orsak och verkan 

 eller ock skulle båda dessa samtidiga företeelser vara verkningar 

 af en och samma utanför dem stående orsak. 



Vi hafva redan i det föregående sett huru Jamieson upp- 

 fattar detta förhållande. Han betraktar vattenståndet i salt- 

 sjöarne som en mätare på nederbördsmängden i de omgifvande 

 trakterna och anser, att ett högre vattenstand bevisar rikligare 

 nederbörd. Dä äfven bland betingelserna for uppkomsten af en 



