209 



Ofversigt af Kongl. Vetenskaps-Akademiens Förhandlingar 1888. N:o 3. 

 Stockholm. 



Om bestämningen af konstanterna vid den dagliga 

 nutationen. 



Af K. Bohlin. 



[Meddeladt den 14 Mars 1888 genom H. Gyldén.] 



På sista tiden liar frågan om tillvaron af en s. k. daglig 

 nutation hos jordaxeln dragit astronomernas uppmärksamhet till 

 sig. Den har på flera särskilda ställen (i C. R., A. N., samt i 

 en större afhandling i Memoires de Tacademie des sciences de 

 Belgique T. XIV, 1884) blifvit behandlad af Herr F. Folie, 

 direktor för observatoriet i Brüssel. Det framgår af dessa un- 

 dersökningar först och främst, att ett dylikt fenomen icke skulle 

 kunna existera, om jorden bestode af ett enda fast stycke. Den 

 konstant K, på hvilken storleken af den dagliga nutationen beror, 

 är nemligen af formen 



K=k(B — A), 



hvarest k är en viss konstant af nollte ordningen och A och B 

 äro tröghetsmomenten kring den roterande kroppens i ekvators- 

 planet liggande principalaxlar. Efter livad man af teorien för 

 den vanliga nutationen och precessionen vet samt enligt Folie 

 på grund af resultaten af geodetiska mätningar är emellertid dif- 

 ferensen B — A för jorden i sin helhet omärklig och i alla hän- 

 delser icke tillräckligt stor för att förklara det fenomen af daglig 

 nutation, som iakttagelserna synas antyda. Man måste därföre 

 uppgifva denna hypotes om jordens konstruktion och F. utgår i 

 stället från antagandet, att jorden består dels af en inre kärna, 



Ofversigt af K. Vet.-Akad. Förh. Arg. 45. N:o 3. 5 



