308 BACKLUND, VÅGRÖRELSEN I ETT GASARTADT MEDIUM. 



höljets bredd skall anses jemförlig med t-, dess afstånd deremot 

 från ytan till (l:o) jeraförligt med r. Äfvenledes jemförlig med 

 r är, såsom nämndt, mediets täthet. Den beteckna vi med q. 



I. Då kropparne äro på det viset sammansatta, är tyd- 

 ligt, att de måste ändra sina volumer, när vågor från det yttre 

 mediet träffa dem. Härom anmärka vi blott följande: 



a. Efter det en förtunnad våg, med en bredd, jemflg m. 

 qVq, träffat en af kropparne, utvidgar sig kroppen hastigt under 

 en tid, jfrl. m. q : a, och sammandrager sig derefter, till dess, 

 efter en tid, jfrl. m. }q : a, den återvunnit sin ursprungliga stor- 

 lek. Härvid betecknar a vågornas fortplantningshastighet i det 

 yttre mediet. (Jfr. nästa art.). , 



b. Om vågen är förtätad, men har, såsom förut, en bredd, 

 jfrl. m. p|p, sammandrager sig först kroppen, och detta under 

 en tid, jfrl. m. q : a, derefter, och under en tid, jfrl. m. \q : a, 

 återgår den, oändligt mycket långsammare, till sin ursprungliga 

 volum. 



c. Består åter vågen af två delar, en förtunnad och en lika 

 mycket förtätad del, och hafva båda samma bredd, och går den 

 förtunnade delen först, sä kommer kroppens volum att först ha- 

 stigt växa, sedan hastigt gå tillbaka till sin ursprungliga stor- 

 lek, och till begge ändringarna åtgår lika lång tid. — Sådana 

 volumändringar kallar jag för volumoscillationer. — Jfr. n:o 26. 



II. S v S 2 , . . . kallar jag de antagna småkropparne, r x , r 2 , . . . 

 deras resp. radier, — 4^m l5 — 4:nm 2 , ... de hastigheter, med 

 hvilka de ändra sina resp. volumer. Hvarje ändring af m 1 för- 

 anleder en våg kring S v Särskildt, om S^.s centrum är i hvila, 

 när m x ändrar sig, bildar vågen, som då alstras, ett med samma 

 S y koncentriskt sferiskt lager. Efteråt komma de båda gräns- 

 sferernas radier att oupphörligen växa med den konstanta hastig- 

 heten a. Vågen utvidgar sig således beständigt, utbreder sig 

 genom det yttre mediet, och utan att ändra sin bredd (n:o 5, 9, 

 10). Deremot, om »S^s centrum rör sig, medan m x ändrar sig, 

 bildar ej vågen ett sferiskt lager, utan blir i stället begränsad 

 af två sferer, af hvilka den ena har till medelpunkt läget för 



